# Europeiska unionens C 371E/2011

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2011.371.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 371E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången20 december 2011 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2011.371.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 371E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången20 december 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdet den 7 oktober 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 8 E, 13.1.2011.
  De texter som antogs den 7 oktober 2010 beträffande ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska polisakademin för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 320, 7.12.2010.
  ANTAGNA TEXTER |
| | Torsdagen den 7 oktober 2010 |
| 2011/C 371E/01 | Brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo | 1 |
| 2011/C 371E/02 | Internationella dagen mot dödsstraffetEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet | 5 |
| 2011/C 371E/03 | EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i Europa | 10 |
| 2011/C 371E/04 | Konferensen om biologisk mångfald - Nagoya 2010 (COP 10)Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18-29 oktober 2010 | 14 |
| 2011/C 371E/05 | Basel II och översyn av kapitalkravsdirektivenEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Basel II och översynen av direktiven om kapitalkrav (CRD 4) (2010/2074(INI)) | 22 |
| 2011/C 371E/06 | Sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvårdEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvård (2010/2070(INI)) | 30 |
| 2011/C 371E/07 | EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 | 39 |
| 2011/C 371E/08 | Europeiska socialfondens framtidEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Europeiska socialfondens framtid | 41 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdet den 7 oktober 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 8 E, 13.1.2011.
  De texter som antogs den 7 oktober 2010 beträffande ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska polisakademin för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 320, 7.12.2010.
  ANTAGNA TEXTER

De texter som antogs den 7 oktober 2010 beträffande ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska polisakademin för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 320, 7.12.2010.

Torsdagen den 7 oktober 2010

2011/C 371E/01

Brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken KongoEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo

1

2011/C 371E/02

Internationella dagen mot dödsstraffetEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet

5

2011/C 371E/03

EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i Europa

10

2011/C 371E/04

Konferensen om biologisk mångfald - Nagoya 2010 (COP 10)Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18-29 oktober 2010

14

2011/C 371E/05

Basel II och översyn av kapitalkravsdirektivenEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Basel II och översynen av direktiven om kapitalkrav (CRD 4) (2010/2074(INI))

22

2011/C 371E/06

Sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvårdEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvård (2010/2070(INI))

30

2011/C 371E/07

EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013

39

2011/C 371E/08

Europeiska socialfondens framtidEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Europeiska socialfondens framtid

41

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 7 oktober 2010 |
| 2011/C 371E/09 | Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar (11160/4/2010 – C7-0208/2010 – 2007/0152(COD)) | 44 |
| 2011/C 371E/10 | Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Lazaros Stavrou Lazarou - CY)Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Lazaros Stavrou Lasarou till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0188/2010 – 2010/0818(NLE)) | 45 |
| 2011/C 371E/11 | Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Gijs M. de Vries - NL)Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Gijs M. de Vries till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0191/2010 – 2010/0819(NLE)) | 46 |
| 2011/C 371E/12 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Spanien/Galicia TextilesEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/003 ES/ Galicia Textiles i Spanien) (KOM(2010)0437 – C7-0205/2010 – 2010/2136(BUD)) | 46 |
| BILAGA | 48 |
| 2011/C 371E/13 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/DanfosskoncernenEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/015 DK/Danfosskoncernen från Danmark) (KOM(2010)0416 – C7-0200/2010 – 2010/2134(BUD)) | 50 |
| BILAGA | 51 |
| 2011/C 371E/14 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/Linak A/SEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/031 DK/Linak från Danmark) (KOM(2010)0417 – C7-0199/2010 – 2010/2133(BUD)) | 53 |
| BILAGA | 54 |
| 2011/C 371E/15 | Tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2010)0256 – C7-0134/2010 – 2010/0137(COD)) | 56 |
| P7_TC1-COD(2010)0137Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav | 56 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen den 7 oktober 2010

2011/C 371E/09

Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar (11160/4/2010 – C7-0208/2010 – 2007/0152(COD))

44

2011/C 371E/10

Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Lazaros Stavrou Lazarou - CY)Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Lazaros Stavrou Lasarou till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0188/2010 – 2010/0818(NLE))

45

2011/C 371E/11

Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Gijs M. de Vries - NL)Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Gijs M. de Vries till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0191/2010 – 2010/0819(NLE))

46

2011/C 371E/12

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Spanien/Galicia TextilesEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/003 ES/ Galicia Textiles i Spanien) (KOM(2010)0437 – C7-0205/2010 – 2010/2136(BUD))

46

BILAGA

48

2011/C 371E/13

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/DanfosskoncernenEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/015 DK/Danfosskoncernen från Danmark) (KOM(2010)0416 – C7-0200/2010 – 2010/2134(BUD))

50

BILAGA

51

2011/C 371E/14

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/Linak A/SEuropaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/031 DK/Linak från Danmark) (KOM(2010)0417 – C7-0199/2010 – 2010/2133(BUD))

53

BILAGA

54

2011/C 371E/15

Tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2010)0256 – C7-0134/2010 – 2010/0137(COD))

56

P7_TC1-COD(2010)0137Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav

56

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2010–2011 Sammanträdet den 7 oktober 2010 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 8 E, 13.1.2011. De texter som antogs den 7 oktober 2010 beträffande ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för Europeiska polisakademin för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 320, 7.12.2010. ANTAGNA TEXTER

Torsdagen den 7 oktober 2010

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/1

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo

P7_TA(2010)0350

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo

2011/C 371 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt den av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (1) och den av den 17 december 2009, om sexuella övergrepp som begås av väpnade grupper och fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet (2) samt med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (3),

med beaktande av ”Rapport préliminaire de la mission d'enquête du Bureau Conjoint des Nations Unies aux Droits de l'Homme sur les viols massifs et autres violations des droits de l'homme commis par une coalition de groupes armés sur l'axe Kibua-Mpofi, en territoire de Walikale, province du Nord-Kivu, du 30 juillet au 2 août 2010” (preliminär rapport om massvåldtäkter i Demokratiska republiken Kongo) av den 24 september 2010,

med beaktande av partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou i juni 2000,

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 oktober 2009 om Stora sjöområdet i Centralafrika,

med beaktande av rådets uttalande av den 10 oktober 2008 om situationen i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2009/769/Gusp av den 19 oktober 2009 om ändring av gemensam åtgärd 2007/405/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag inom ramen för reformen av säkerhetssektorn och dess samverkan med rättsväsendet i Demokratiska republiken Kongo (Eupol RD Congo),

med beaktande av uppdraget Eusec RD Congo för reformen av säkerhetssektorn som inleddes i juni 2005 (rådets gemensamma åtgärd 2005/355/Gusp av den 2 maj 2005 om Europeiska unionens rådgivnings- och biståndsuppdrag för reform av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo),

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1856 (2008) om mandatet för Förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monuc),

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1925 (2010), där mandatet för FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco) anges,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet samt FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i samband med väpnade konflikter, i vilken det betonas att alla stater är skyldiga att få slut på straffriheten och att åtala de som är ansvariga för brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, bland annat sådana brott som avser sexuellt eller annat våld mot kvinnor och flickor,

med beaktande av lagen om sexuellt våld som antogs av parlamentet i Demokratiska republiken Kongo 2006 och som avsåg att påskynda åtalen i våldtäktsmålen och utdöma hårdare straff,

med beaktande av rådets EU-handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet, vilken bör säkerställa att jämställdhetsperspektivet integreras i allt EU-arbete med partnerländer på samtliga nivåer,

med beaktande av utnämningen i mars 2010 av en särskild representant till FN:s generalsekreterare för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter,

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 27 augusti 2010 från den höga representanten, Catherine Ashton, och EU:s kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd, Andris Piebalgs, om det uppblossande våldet i Nordkivu i Demokratiska republiken Kongo,

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 23 augusti 2010 om de massvåldtäkter på civilbefolkningen som den senaste tiden begåtts av medlemmar i väpnade grupper i östra Demokratiska republiken Kongo,

med beaktande av den roll som EU:s krishantering spelar för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, genom att specialiserade rådgivare i jämställdhetsfrågor eller kontaktpunkter införs i varje krishanteringsuppdrag i hela världen,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Atul Khare, FN:s biträdande generalsekreterare för fredsbevarande insatser, har rapporterat till FN:s säkerhetsråd att över 500 personer har utsatts för massvåldtäkter, däribland unga flickor, kvinnor så gamla som 75 år samt spädbarn, både pojkar och flickor, från den 30 juli 2010 till den 4 augusti 2010 i gruvdistriktet i östra Kongo. Dessa angrepp har skyllts på rebeller och milisgrupper. |
| --- | --- |

A.

Atul Khare, FN:s biträdande generalsekreterare för fredsbevarande insatser, har rapporterat till FN:s säkerhetsråd att över 500 personer har utsatts för massvåldtäkter, däribland unga flickor, kvinnor så gamla som 75 år samt spädbarn, både pojkar och flickor, från den 30 juli 2010 till den 4 augusti 2010 i gruvdistriktet i östra Kongo. Dessa angrepp har skyllts på rebeller och milisgrupper.

| B. | De sexuella övergreppen skedde i närheten av lägret för FN:s fredsbevarande styrkor, beläget endast några kilometer från staden Luvungi. Det förefaller som att FN-personal visste att rebeller hade ockuperat Luvungi och omgivande byar i östra Kongo dagen efter att angreppen började den 30 juli 2010, men FN:s högkvarter i New York fick inte besked om våldtäkterna förrän två veckor senare. |
| --- | --- |

B.

De sexuella övergreppen skedde i närheten av lägret för FN:s fredsbevarande styrkor, beläget endast några kilometer från staden Luvungi. Det förefaller som att FN-personal visste att rebeller hade ockuperat Luvungi och omgivande byar i östra Kongo dagen efter att angreppen började den 30 juli 2010, men FN:s högkvarter i New York fick inte besked om våldtäkterna förrän två veckor senare.

| C. | FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco) har mandat enligt kapitel VII i FN-stadgan att använda alla nödvändiga medel för att genomföra sitt skyddsuppdrag, bland annat ett effektivt skydd av civila, humanitär personal och människorättsförsvarare under överhängande hot om fysiskt våld från utländska eller kongolesiska väpnade grupper, liksom att stödja regeringens ansträngningar för att bekämpa straffrihet och skydda civila från kränkningar av mänskliga rättigheter och humanitär rätt, däribland alla former av sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

C.

FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco) har mandat enligt kapitel VII i FN-stadgan att använda alla nödvändiga medel för att genomföra sitt skyddsuppdrag, bland annat ett effektivt skydd av civila, humanitär personal och människorättsförsvarare under överhängande hot om fysiskt våld från utländska eller kongolesiska väpnade grupper, liksom att stödja regeringens ansträngningar för att bekämpa straffrihet och skydda civila från kränkningar av mänskliga rättigheter och humanitär rätt, däribland alla former av sexuellt och könsrelaterat våld.

| D. | Trots Monuscos närvaro har striderna mellan den kongolesiska armén, mai mai-milisen, Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR), Folkfronten för rättvisa i Kongo (FJPC) och Herrens motståndsarmé (LRA) skördat 6 miljoner människoliv sedan 1998 och orsakar fortfarande, direkt eller indirekt, tusentals dödsfall, outhärdligt lidande, fattigdom och internflyktingar varje månad, samtidigt som situationen i flyktinglägren fortsätter att försämras. |
| --- | --- |

D.

Trots Monuscos närvaro har striderna mellan den kongolesiska armén, mai mai-milisen, Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR), Folkfronten för rättvisa i Kongo (FJPC) och Herrens motståndsarmé (LRA) skördat 6 miljoner människoliv sedan 1998 och orsakar fortfarande, direkt eller indirekt, tusentals dödsfall, outhärdligt lidande, fattigdom och internflyktingar varje månad, samtidigt som situationen i flyktinglägren fortsätter att försämras.

| E. | Kongolesiska armésoldater har varit inblandade i hundratals dödsfall och våldtäkter bland civilbefolkningen. Dessutom fortsätter rebelltrupper från Herrens motståndsarmé (LRA), FDLR:s soldater och den kongolesiska armén själv att göra sig skyldiga till våldtäkter, tvångsrekrytering av civila och barnsoldater samt allvarliga människorättskränkningar i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

E.

Kongolesiska armésoldater har varit inblandade i hundratals dödsfall och våldtäkter bland civilbefolkningen. Dessutom fortsätter rebelltrupper från Herrens motståndsarmé (LRA), FDLR:s soldater och den kongolesiska armén själv att göra sig skyldiga till våldtäkter, tvångsrekrytering av civila och barnsoldater samt allvarliga människorättskränkningar i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo.

| F. | Våldtäkt som vapen har blivit skrämmande vanligt i östra Kongo, där minst 8 300 våldtäkter enligt FN rapporterades under 2009, samtidigt som mörkertalet är mycket större. Enligt FN:s flyktingkommissarie våldtogs minst 1 244 kvinnor under första kvartalet 2010, vilket innebär i snitt 14 våldtäkter om dagen. Sexuellt våld och könsrelaterat våld ska alltid ses som en krigsförbrytelse och ett brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

F.

Våldtäkt som vapen har blivit skrämmande vanligt i östra Kongo, där minst 8 300 våldtäkter enligt FN rapporterades under 2009, samtidigt som mörkertalet är mycket större. Enligt FN:s flyktingkommissarie våldtogs minst 1 244 kvinnor under första kvartalet 2010, vilket innebär i snitt 14 våldtäkter om dagen. Sexuellt våld och könsrelaterat våld ska alltid ses som en krigsförbrytelse och ett brott mot mänskligheten.

| G. | Systematiska våldtäkter används av många väpnade grupper, även den reguljära armén, i Demokratiska republiken Kongo som en del av en taktisk terrorkrigföring och som ett sätt att uppnå militära och ekonomiska mål. Kvinnorna utsätts medvetet för övergrepp i sina familjers åsyn eller inför hela byn i syfte att sätta skräck i samhället. Våldtäkterna leder ofta till att kvinnorna mister sin plats i samhället, inte längre kan ta hand om sina barn och till och med riskerar livet på grund av aids-smitta. |
| --- | --- |

G.

Systematiska våldtäkter används av många väpnade grupper, även den reguljära armén, i Demokratiska republiken Kongo som en del av en taktisk terrorkrigföring och som ett sätt att uppnå militära och ekonomiska mål. Kvinnorna utsätts medvetet för övergrepp i sina familjers åsyn eller inför hela byn i syfte att sätta skräck i samhället. Våldtäkterna leder ofta till att kvinnorna mister sin plats i samhället, inte längre kan ta hand om sina barn och till och med riskerar livet på grund av aids-smitta.

| H. | Civila och militära åklagare har inte bedrivit opartiska utredningar mot dem som bär ansvaret för människorättsbrotten och detta har lett till att gruppvåldtäkter och sexuella övergrepp är så vanliga i Kongo att det har uppstått ett slags ”acceptans” för människorättskränkningar i området. |
| --- | --- |

H.

Civila och militära åklagare har inte bedrivit opartiska utredningar mot dem som bär ansvaret för människorättsbrotten och detta har lett till att gruppvåldtäkter och sexuella övergrepp är så vanliga i Kongo att det har uppstått ett slags ”acceptans” för människorättskränkningar i området.

| I. | Den kongolesiska armén har fortfarande inte tillräckliga mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser för att utföra sina uppgifter i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo, något som tillsammans med den bristande disciplinen och lämplig utbildning i de militära leden är till hinder för arméns roll att skydda befolkningen och återupprätta freden. |
| --- | --- |

I.

Den kongolesiska armén har fortfarande inte tillräckliga mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser för att utföra sina uppgifter i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo, något som tillsammans med den bristande disciplinen och lämplig utbildning i de militära leden är till hinder för arméns roll att skydda befolkningen och återupprätta freden.

| J. | Många icke-statliga organisationer har konstaterat ett ökat förtryck av människorättsförsvarare, journalister, oppositionsledare, offer och vittnen i Demokratiska republiken Kongo under det senaste året, däribland mord, olagliga frihetsberövanden, åtal, telefonhot och upprepade inkallanden till underrättelsetjänstens lokaler. |
| --- | --- |

J.

Många icke-statliga organisationer har konstaterat ett ökat förtryck av människorättsförsvarare, journalister, oppositionsledare, offer och vittnen i Demokratiska republiken Kongo under det senaste året, däribland mord, olagliga frihetsberövanden, åtal, telefonhot och upprepade inkallanden till underrättelsetjänstens lokaler.

| K. | Krigsförbrytaren Bosco Ntaganda har ännu inte gripits, utan tvärtom getts hög befattning inom de gemensamma militära operationer som bedrivs av de kongolesiska och rwandiska styrkorna i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Den förre kongolesiske ledaren Jean-Pierre Bemba Gombo står inför rätta vid Internationella brottmålsdomstolen (ICC) för krigsförbrytelser, bland annat våldtäkt. |
| --- | --- |

K.

Krigsförbrytaren Bosco Ntaganda har ännu inte gripits, utan tvärtom getts hög befattning inom de gemensamma militära operationer som bedrivs av de kongolesiska och rwandiska styrkorna i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Den förre kongolesiske ledaren Jean-Pierre Bemba Gombo står inför rätta vid Internationella brottmålsdomstolen (ICC) för krigsförbrytelser, bland annat våldtäkt.

| L. | Genom den olagliga mineralhandeln i Demokratiska republiken Kongo kan många aktörer fortsätta att köpa mineraler från områden som kontrolleras av rebellgrupper och finansierar därmed dessa gruppers verksamhet. Detta ger i sin tur bränsle åt och trappar upp konflikten. |
| --- | --- |

L.

Genom den olagliga mineralhandeln i Demokratiska republiken Kongo kan många aktörer fortsätta att köpa mineraler från områden som kontrolleras av rebellgrupper och finansierar därmed dessa gruppers verksamhet. Detta ger i sin tur bränsle åt och trappar upp konflikten.

| M. | Den nyligen antagna amerikanska lagen om ”konfliktmineraler” är ett försök att förhindra försäljning till amerikanska konsumenter av mobiltelefoner, datorer och andra högteknologiska produkter som tillverkats av amerikanska företag som använder mineraler som köpts från rebellkontrollerade gruvor. Lagen innebär också att amerikanska företag, däribland kända tillverkare av elektronik för konsumenter, företag som hanterar mineraler samt juvelerare årligen måste rapportera till den amerikanska finansinspektionen om de i sina produkter använder guld, tantal, coltan eller tennsten som antingen importerats direkt från Demokratiska republiken Kongo eller smugglats in via de nio grannländerna. |
| --- | --- |

M.

Den nyligen antagna amerikanska lagen om ”konfliktmineraler” är ett försök att förhindra försäljning till amerikanska konsumenter av mobiltelefoner, datorer och andra högteknologiska produkter som tillverkats av amerikanska företag som använder mineraler som köpts från rebellkontrollerade gruvor. Lagen innebär också att amerikanska företag, däribland kända tillverkare av elektronik för konsumenter, företag som hanterar mineraler samt juvelerare årligen måste rapportera till den amerikanska finansinspektionen om de i sina produkter använder guld, tantal, coltan eller tennsten som antingen importerats direkt från Demokratiska republiken Kongo eller smugglats in via de nio grannländerna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de massvåldtäkter och andra människorättskränkningar som begicks mellan den 30 juli 2010 och den 4 augusti 2010 mot minst 500 kvinnor i provinsen Nordkivu av huturebellgruppen Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och mai mai-milisen samt de som begås i övriga områden i Nord- och Sydkivu. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de massvåldtäkter och andra människorättskränkningar som begicks mellan den 30 juli 2010 och den 4 augusti 2010 mot minst 500 kvinnor i provinsen Nordkivu av huturebellgruppen Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och mai mai-milisen samt de som begås i övriga områden i Nord- och Sydkivu.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer att öka sina insatser för att bekämpa straffriheten och sätta omedelbart stopp för våldet och människorättskränkningarna i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i Nordkivu. Det måste till ytterligare insatser för att få ett slut på lokala och utländska beväpnade gruppers aktiviteter i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar alla aktörer att öka sina insatser för att bekämpa straffriheten och sätta omedelbart stopp för våldet och människorättskränkningarna i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i Nordkivu. Det måste till ytterligare insatser för att få ett slut på lokala och utländska beväpnade gruppers aktiviteter i östra delen av Demokratiska republiken Kongo.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar FN och Demokratiska republiken Kongos regering att göra en opartisk och grundlig utredning av händelserna och se till att de ansvariga för människorättskränkningarna ställs till svars och åtalas i enlighet med kongolesisk lagstiftning och internationell rätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar FN och Demokratiska republiken Kongos regering att göra en opartisk och grundlig utredning av händelserna och se till att de ansvariga för människorättskränkningarna ställs till svars och åtalas i enlighet med kongolesisk lagstiftning och internationell rätt.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Monusco, inte kunde använda sitt mandat och sina insatsregler för att ge skydd mot sådana massvåldtäkter och andra brott mot de mänskliga rättigheterna som begicks av de väpnade grupperna i närheten av basen för de fredsbevarande FN-trupperna. Parlamentet medger dock att Monuscos närvaro ändå måste fortgå och kräver att allt görs för att Monusco ska kunna fullgöra sitt uppdrag när det gäller att skydda dem som hotas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Monusco, inte kunde använda sitt mandat och sina insatsregler för att ge skydd mot sådana massvåldtäkter och andra brott mot de mänskliga rättigheterna som begicks av de väpnade grupperna i närheten av basen för de fredsbevarande FN-trupperna. Parlamentet medger dock att Monuscos närvaro ändå måste fortgå och kräver att allt görs för att Monusco ska kunna fullgöra sitt uppdrag när det gäller att skydda dem som hotas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att utan dröjsmål vidta alla tänkbara åtgärder i syfte att verkligen förhindra ytterligare angrepp mot civilbefolkningen i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo samt ge offren medicinskt, humanitärt och övrigt stöd. Parlamentet begär att FN:s säkerhetsråd effektivt genomför den nya uppförandekoden för Monusco och inrättar en uppföljningsgrupp som ska ansvara för övervakningen av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att utan dröjsmål vidta alla tänkbara åtgärder i syfte att verkligen förhindra ytterligare angrepp mot civilbefolkningen i de östra provinserna av Demokratiska republiken Kongo samt ge offren medicinskt, humanitärt och övrigt stöd. Parlamentet begär att FN:s säkerhetsråd effektivt genomför den nya uppförandekoden för Monusco och inrättar en uppföljningsgrupp som ska ansvara för övervakningen av de mänskliga rättigheterna.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det snabbt behövs en politisk lösning på den väpnade konflikten. Parlamentet uppmanar den Demokratiska republiken Kongos regering att i nära samarbete med det internationella samfundet och Afrikanska unionen åstadkomma säkerhet och stabilitet för befolkningen i östra Kongo och uppmanar alla väpnade grupper i Kongo att upphöra med angreppen, respektera mänskliga rättigheter och omedelbart återuppta dialogen i fredsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det snabbt behövs en politisk lösning på den väpnade konflikten. Parlamentet uppmanar den Demokratiska republiken Kongos regering att i nära samarbete med det internationella samfundet och Afrikanska unionen åstadkomma säkerhet och stabilitet för befolkningen i östra Kongo och uppmanar alla väpnade grupper i Kongo att upphöra med angreppen, respektera mänskliga rättigheter och omedelbart återuppta dialogen i fredsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet kräver att fler kvinnor omedelbart involveras i alla initiativ som syftar till att finna lösningar till konflikten i Demokratiska republiken Kongo, bland annat som medlare och förhandlare samt i genomförandet av konfliktlösningsåtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att fler kvinnor omedelbart involveras i alla initiativ som syftar till att finna lösningar till konflikten i Demokratiska republiken Kongo, bland annat som medlare och förhandlare samt i genomförandet av konfliktlösningsåtgärder.

| 8. | Europaparlamentet betonar att återupprättandet och reformen av rättsväsendet (där man integrerar förebyggande och skydd samt bekämpar straffrihet för sexuellt våld), liksom stöd till offren och deras återintegrering bör vara en central punkt i biståndsprogram som ska få finansiering. De massvåldtäkter som begåtts i östra delen av Demokratiska republiken Kongo måste tas upp av Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att återupprättandet och reformen av rättsväsendet (där man integrerar förebyggande och skydd samt bekämpar straffrihet för sexuellt våld), liksom stöd till offren och deras återintegrering bör vara en central punkt i biståndsprogram som ska få finansiering. De massvåldtäkter som begåtts i östra delen av Demokratiska republiken Kongo måste tas upp av Internationella brottmålsdomstolen.

| 9. | Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste prioriteringarna på det humanitära området borde vara skapandet av en verkligt nationell armé i Demokratiska republiken Kongo. Det krävs utbildning och skäliga löner för att åstadkomma förändringar och för att förbättra disciplinen inom den kongolesiska armén. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste prioriteringarna på det humanitära området borde vara skapandet av en verkligt nationell armé i Demokratiska republiken Kongo. Det krävs utbildning och skäliga löner för att åstadkomma förändringar och för att förbättra disciplinen inom den kongolesiska armén.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos parlament att i enlighet med konstitutionen inrätta en nationell människorättskommission som ett första steg mot en lag om skydd av offer för och ögonvittnen till människorättsbrott, människorättsaktivister, hjälparbetare och journalister. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos parlament att i enlighet med konstitutionen inrätta en nationell människorättskommission som ett första steg mot en lag om skydd av offer för och ögonvittnen till människorättsbrott, människorättsaktivister, hjälparbetare och journalister.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar länderna i Stora sjöområdet att behålla en hög ambitionsnivå och med gemensamma krafter främja fred och stabilitet i regionen med hjälp av befintliga regionala mekanismer samt att intensifiera sitt arbete för regional ekonomisk utveckling, med särskild tonvikt på försoning, människors säkerhet, större rättslig ansvarsskyldighet samt återvändande och integrering av flyktingar och internflyktingar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar länderna i Stora sjöområdet att behålla en hög ambitionsnivå och med gemensamma krafter främja fred och stabilitet i regionen med hjälp av befintliga regionala mekanismer samt att intensifiera sitt arbete för regional ekonomisk utveckling, med särskild tonvikt på försoning, människors säkerhet, större rättslig ansvarsskyldighet samt återvändande och integrering av flyktingar och internflyktingar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i god tid förlänga uppdraget för Eusec RD Congo och Eupol RD Congo. Jämställdhetsperspektivet måste integreras fullt ut i de gemensamma säkerhets- och försvarsinsatserna. I detta avseende kräver parlamentet ett starkt jämställdhetsperspektiv i de civila och militära uppdragen, så att deras operativa effektivitet ökar, eftersom EU kan bidra med ett avsevärt mervärde som en huvudaktör när det gäller kvinnors behov i väpnade konflikter och konfliktförebyggande arbete. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i god tid förlänga uppdraget för Eusec RD Congo och Eupol RD Congo. Jämställdhetsperspektivet måste integreras fullt ut i de gemensamma säkerhets- och försvarsinsatserna. I detta avseende kräver parlamentet ett starkt jämställdhetsperspektiv i de civila och militära uppdragen, så att deras operativa effektivitet ökar, eftersom EU kan bidra med ett avsevärt mervärde som en huvudaktör när det gäller kvinnors behov i väpnade konflikter och konfliktförebyggande arbete.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt de tilltagande våldshandlingarna mot biståndsarbetare och hyllar det extremt svåra arbete som utförs av humanitära organisationer på fältet under högst osäkra förhållanden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar djupt de tilltagande våldshandlingarna mot biståndsarbetare och hyllar det extremt svåra arbete som utförs av humanitära organisationer på fältet under högst osäkra förhållanden.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas nya lag om ”konfliktmineraler” och uppmanar kommissionen och rådet att undersöka möjligheterna till ett lagstiftningsinitiativ i samma riktning. Regeringen i Demokratiska republiken Kongo uppmanas att fullt ut genomföra och följa initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI) i syfte att stärka transparens och goda styrelseformer inom utvinningsindustrin. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förstärka kampen mot korruptionen i Demokratiska republiken Kongo, vilken ytterligare undergräver de mänskliga rättigheterna och bidrar till att de kränks. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas nya lag om ”konfliktmineraler” och uppmanar kommissionen och rådet att undersöka möjligheterna till ett lagstiftningsinitiativ i samma riktning. Regeringen i Demokratiska republiken Kongo uppmanas att fullt ut genomföra och följa initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI) i syfte att stärka transparens och goda styrelseformer inom utvinningsindustrin. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förstärka kampen mot korruptionen i Demokratiska republiken Kongo, vilken ytterligare undergräver de mänskliga rättigheterna och bidrar till att de kränks.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Afrikanska unionens institutioner, SADAC, regeringarna i Stora sjöområdet, däribland Demokratiska republiken Kongo och Rwanda, FN:s generalsekreterare, FN:s särskilde representant för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter, FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, FN:s säkerhetsråd samt FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Afrikanska unionens institutioner, SADAC, regeringarna i Stora sjöområdet, däribland Demokratiska republiken Kongo och Rwanda, FN:s generalsekreterare, FN:s särskilde representant för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter, FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, FN:s säkerhetsråd samt FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 83.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2009)0118.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0372.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/5

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Internationella dagen mot dödsstraffet

P7_TA(2010)0351

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet

2011/C 371 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av protokoll nr 6 av den 28 april 1983 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffande av dödsstraffet,

med beaktande av det andra fakultativa protokollet av den 15 december 1989, syftande till dödsstraffets avskaffande, till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt den som antogs den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (1),

med beaktande av sina resolutioner av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff (2), av den 20 november 2008 om dödsstraffet i Nigeria (3), av den 17 juni 2010 om avrättningar Libyen (4), av den 8 juli 2010 om Nordkorea (5), av den 22 oktober 2009 om Iran (6), av den 10 februari 2010 om Iran (7) och av den 8 september 2010 om mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra Bahrami (8),

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007, i vilken man efterlyser ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, och FN:s generalförsamlings resolution 63/168 av den 18 december 2008, i vilken man efterlyser en tillämpning av generalförsamlingens resolution 62/149,

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 11 augusti 2010 till generalförsamlingen om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet (A/65/280),

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 16 juli 2010 till det femtonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter om frågan om dödsstraff (A/HRC/15/19),

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i kammaren den 16 juni 2010 om människorättspolitiken, i vilket denna påminde om att dödsstraffets avskaffande i hela världen är en prioriterad fråga för EU och även för henne själv,

med beaktande av förklaringen från Europaparlamentets talman Jerzy Buzek av den 19 oktober 2009, i vilken denne kraftfullt vädjar om ett avskaffande av dödsstraffet,

med beaktande av slutförklaringen från den fjärde världskongressen mot dödstraff som ägde rum i Genève den 24–26 februari 2010, i vilken ett allmänt avskaffande av dödsstraffet efterlyses,

med beaktande av resolutionen från 2008 från den afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkrättigheter, resolutionen från 2009 från OSSE:s parlamentariska församling om ett moratorium för dödsstraff samt andra regionala initiativ, till exempel de som tagits av den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna,

med beaktande av den reviderade och uppdaterade versionen av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs av rådet den 16 juni 2008,

med beaktande av Internationella dagen mot dödsstraffet och inrättandet av en Europadag mot dödsstraffet, som uppmärksammas den 10 oktober varje år,

med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är starkt engagerad i arbetet för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och strävar efter att alla länder ska acceptera denna princip. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är starkt engagerad i arbetet för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och strävar efter att alla länder ska acceptera denna princip.

| B. | EU är den institutionella aktör som arbetar hårdast i kampen mot dödsstraffet i världen, och insatserna på detta område utgör en central prioritering för EU:s externa människorättspolitik. EU är även den givare som bidrar mest till det arbete som görs av olika samhällsorganisationer i världen för att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

B.

EU är den institutionella aktör som arbetar hårdast i kampen mot dödsstraffet i världen, och insatserna på detta område utgör en central prioritering för EU:s externa människorättspolitik. EU är även den givare som bidrar mest till det arbete som görs av olika samhällsorganisationer i världen för att avskaffa dödsstraffet.

| C. | Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och de fängelseförhållanden som följer av en dödsdom innebär tortyr som inte kan accepteras i länder som respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och de fängelseförhållanden som följer av en dödsdom innebär tortyr som inte kan accepteras i länder som respekterar de mänskliga rättigheterna.

| D. | Olika studier har visat att dödsstraffet inte har någon inverkan på våldsbrottsutvecklingen. |
| --- | --- |

D.

Olika studier har visat att dödsstraffet inte har någon inverkan på våldsbrottsutvecklingen.

| E. | Erfarenheterna visar att dödsstraffet först och främst drabbar missgynnade personer. |
| --- | --- |

E.

Erfarenheterna visar att dödsstraffet först och främst drabbar missgynnade personer.

| F. | Bestämmelserna i protokoll nr 6 och nr 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna förbjuder länder som är medlemmar i Europarådet att tillämpa dödsstraff. |
| --- | --- |

F.

Bestämmelserna i protokoll nr 6 och nr 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna förbjuder länder som är medlemmar i Europarådet att tillämpa dödsstraff.

| G. | EU arbetar för att få till stånd ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet i tredjeländer och, så småningom, ett avskaffande av detta och en ratificering av relevanta internationella FN-instrument och andra instrument, särskilt det andra fakultativa protokollet, syftande till dödsstraffets avskaffande, till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

G.

EU arbetar för att få till stånd ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet i tredjeländer och, så småningom, ett avskaffande av detta och en ratificering av relevanta internationella FN-instrument och andra instrument, särskilt det andra fakultativa protokollet, syftande till dödsstraffets avskaffande, till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| H. | Dödsstraffets avskaffande är en av de prioriterade frågorna i samband med det stöd som betalas ut via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR), vilket sedan 1994 har finansierat över 30 projekt på olika håll i världen med sammanlagt över 15 miljoner euro. |
| --- | --- |

H.

Dödsstraffets avskaffande är en av de prioriterade frågorna i samband med det stöd som betalas ut via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR), vilket sedan 1994 har finansierat över 30 projekt på olika håll i världen med sammanlagt över 15 miljoner euro.

| I. | Sedan Lissabonfördraget trädde ikraft krävs Europaparlamentets godkännande för ingåendet av handelsavtal och, rent allmänt, av internationella avtal med tredje länder. |
| --- | --- |

I.

Sedan Lissabonfördraget trädde ikraft krävs Europaparlamentets godkännande för ingåendet av handelsavtal och, rent allmänt, av internationella avtal med tredje länder.

| J. | Stadgan för den internationella brottmålsdomstolen liksom stadgorna för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda, specialdomstolen för Sierra Leone, de särskilda panelerna för allvarliga brott i Dili (Östtimor) och Kambodjas specialdomstol omfattar inte dödsstraff för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord, dvs. de allvarligaste brott som berör det internationella samfundet, och som dessa domstolar har behörighet att utdöma straff för. |
| --- | --- |

J.

Stadgan för den internationella brottmålsdomstolen liksom stadgorna för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda, specialdomstolen för Sierra Leone, de särskilda panelerna för allvarliga brott i Dili (Östtimor) och Kambodjas specialdomstol omfattar inte dödsstraff för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord, dvs. de allvarligaste brott som berör det internationella samfundet, och som dessa domstolar har behörighet att utdöma straff för.

| K. | År 2007 och 2008 antog FN:s generalförsamling sina historiska resolutioner 62/149 och 63/168, i vilka generalförsamlingen efterlyser ett världsomspännande moratorium för avrättningar med den slutliga målsättningen att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet belyser i detta sammanhang att antalet länder som stöder dessa resolutioner har ökat, och resolution 63/168 antogs med en överväldigande majoritet med 106 röster för, 46 röster emot och 34 nedlagda röster. |
| --- | --- |

K.

År 2007 och 2008 antog FN:s generalförsamling sina historiska resolutioner 62/149 och 63/168, i vilka generalförsamlingen efterlyser ett världsomspännande moratorium för avrättningar med den slutliga målsättningen att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet belyser i detta sammanhang att antalet länder som stöder dessa resolutioner har ökat, och resolution 63/168 antogs med en överväldigande majoritet med 106 röster för, 46 röster emot och 34 nedlagda röster.

| L. | Vid den fjärde världskongressen mot dödsstraff som ägde rum i Genève i februari 2010 uppmanades de länder som i praktiken (de facto) avskaffat dödsstraffet att stadfästa detta avskaffande i en rättsakt. De länder som avskaffat dödsstraffet uppmanades att införliva frågan om ett allmänt avskaffande i sina internationella förbindelser, och internationella och regionala organisationer uppmanades att stödja ett allmänt avskaffande genom att anta resolutioner om ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

L.

Vid den fjärde världskongressen mot dödsstraff som ägde rum i Genève i februari 2010 uppmanades de länder som i praktiken (de facto) avskaffat dödsstraffet att stadfästa detta avskaffande i en rättsakt. De länder som avskaffat dödsstraffet uppmanades att införliva frågan om ett allmänt avskaffande i sina internationella förbindelser, och internationella och regionala organisationer uppmanades att stödja ett allmänt avskaffande genom att anta resolutioner om ett moratorium för avrättningar.

| M. | 154 länder i världen har avskaffat dödsstraffet, antingen i sin lagstiftning eller i praktiken. Av dessa har 96 länder avskaffat det för alla typer av brott, 8 länder tillämpar det för exceptionella brott såsom krigsbrott, 6 länder har infört ett moratorium för avrättningar och 44 länder har de facto avskaffat dödsstraffet (dvs. länder som inte har verkställt några avrättningar under minst tio år eller länder som har förbundit sig att inte tillämpa dödsstraff). |
| --- | --- |

M.

154 länder i världen har avskaffat dödsstraffet, antingen i sin lagstiftning eller i praktiken. Av dessa har 96 länder avskaffat det för alla typer av brott, 8 länder tillämpar det för exceptionella brott såsom krigsbrott, 6 länder har infört ett moratorium för avrättningar och 44 länder har de facto avskaffat dödsstraffet (dvs. länder som inte har verkställt några avrättningar under minst tio år eller länder som har förbundit sig att inte tillämpa dödsstraff).

| N. | Över hundra av de länder som har kvar dödsstraffet har förbjudit avrättningar av ungdomsbrottslingar, men ett litet antal länder fortsätter att avrätta minderåriga brottslingar i uppenbar strid mot internationell rätt, särskilt artikel 6.5 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet betonar särskilt att Iran är det land som håller flest minderåriga i förvar. |
| --- | --- |

N.

Över hundra av de länder som har kvar dödsstraffet har förbjudit avrättningar av ungdomsbrottslingar, men ett litet antal länder fortsätter att avrätta minderåriga brottslingar i uppenbar strid mot internationell rätt, särskilt artikel 6.5 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet betonar särskilt att Iran är det land som håller flest minderåriga i förvar.

| O. | Det finns styrkta uppgifter om att dussintals europeiska medborgare för närvarande är dömda till döden runtom i världen, och det är därför oerhört viktigt att konsolidera och stärka EU:s agerande inför risken att europeiska medborgare kommer att avrättas. |
| --- | --- |

O.

Det finns styrkta uppgifter om att dussintals europeiska medborgare för närvarande är dömda till döden runtom i världen, och det är därför oerhört viktigt att konsolidera och stärka EU:s agerande inför risken att europeiska medborgare kommer att avrättas.

| P. | Vid ett möte i Moskva den 23 mars 2010 med medlemmar av övervakningskommittén i Europarådets parlamentariska församling förklarade den ryska dumans ordförande Boris Gryzlov att Ryssland på grund av terroristhoten i landet inte hade ratificerat protokoll nr 6 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang. |
| --- | --- |

P.

Vid ett möte i Moskva den 23 mars 2010 med medlemmar av övervakningskommittén i Europarådets parlamentariska församling förklarade den ryska dumans ordförande Boris Gryzlov att Ryssland på grund av terroristhoten i landet inte hade ratificerat protokoll nr 6 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang.

| Q. | Den 11 februari 2010 antog Kirgizistans parlament det andra fakultativa protokollet, syftande till dödsstraffets avskaffande, till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och den 21 maj 2010 offentliggjorde Kirgizistans interimistiska regering det slutliga utkastet (nu antaget) till konstitution, som bland annat förbjuder dödsstraff. |
| --- | --- |

Q.

Den 11 februari 2010 antog Kirgizistans parlament det andra fakultativa protokollet, syftande till dödsstraffets avskaffande, till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och den 21 maj 2010 offentliggjorde Kirgizistans interimistiska regering det slutliga utkastet (nu antaget) till konstitution, som bland annat förbjuder dödsstraff.

| R. | 43 länder i världen har kvar dödsstraffet, och de flesta avrättningar ägde rum i Kina, Iran och Irak. I enbart Kina verkställdes ca 5 000 eller 88 procent av världens avrättningar. Iran avrättade minst 402 människor, Irak minst 77 och Saudiarabien minst 69. |
| --- | --- |

R.

43 länder i världen har kvar dödsstraffet, och de flesta avrättningar ägde rum i Kina, Iran och Irak. I enbart Kina verkställdes ca 5 000 eller 88 procent av världens avrättningar. Iran avrättade minst 402 människor, Irak minst 77 och Saudiarabien minst 69.

| S. | Iran tillämpar fortfarande dödsstraff genom stening, vilket strider mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

S.

Iran tillämpar fortfarande dödsstraff genom stening, vilket strider mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| T. | De statliga myndigheterna i Nordkorea verkställer systematiskt statliga avrättningar, och rättsväsendet är underordnat staten. Dödsstraffet tillämpas för ett stort antal brott mot staten, vartill kommer att dess tillämpningsområde med jämna mellanrum utvidgas med stöd av strafflagen, medan invånare, bland dem också barn, tvingas närvara vid offentliga avrättningar. |
| --- | --- |

T.

De statliga myndigheterna i Nordkorea verkställer systematiskt statliga avrättningar, och rättsväsendet är underordnat staten. Dödsstraffet tillämpas för ett stort antal brott mot staten, vartill kommer att dess tillämpningsområde med jämna mellanrum utvidgas med stöd av strafflagen, medan invånare, bland dem också barn, tvingas närvara vid offentliga avrättningar.

| U. | I Japan hålls fängslade personer, liksom deras anhöriga och advokater, ovetande om när de ska avrättas tills den ödesdigra dagen inträffar. |
| --- | --- |

U.

I Japan hålls fängslade personer, liksom deras anhöriga och advokater, ovetande om när de ska avrättas tills den ödesdigra dagen inträffar.

| V. | Presidentrådet i Irak har nyligen ratificerat dödsstraff för minst 900 fångar, även kvinnor och barn. |
| --- | --- |

V.

Presidentrådet i Irak har nyligen ratificerat dödsstraff för minst 900 fångar, även kvinnor och barn.

| W. | Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff i praktiken. Både Europarådets parlamentariska församling och Europeiska unionen har upprepade gånger uppmanat Vitryssland att avskaffa dödsstraffet. Uppgifter om dödsstraffet i Vitryssland är hemliga. Enligt strafflagen ska dödsstraffet verkställas i avskildhet genom arkebusering, fängelseledningen ska meddela domaren om avrättningen och domaren ska i sin tur meddela de anhöriga. Den avrättade personens kropp överlämnas inte till de anhöriga för begravning och platsen där kroppen begravs meddelas inte. |
| --- | --- |

W.

Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff i praktiken. Både Europarådets parlamentariska församling och Europeiska unionen har upprepade gånger uppmanat Vitryssland att avskaffa dödsstraffet. Uppgifter om dödsstraffet i Vitryssland är hemliga. Enligt strafflagen ska dödsstraffet verkställas i avskildhet genom arkebusering, fängelseledningen ska meddela domaren om avrättningen och domaren ska i sin tur meddela de anhöriga. Den avrättade personens kropp överlämnas inte till de anhöriga för begravning och platsen där kroppen begravs meddelas inte.

| X. | Av Förenta staternas 50 stater tillåter 35 dödsstraff, även om fyra av dem inte har verkställt någon avrättning sedan 1976. Under 2009 steg antalet avrättningar till 52 efter att det de facto-moratorium som varit i kraft mellan september 2007 och maj 2008 hävts. För sjunde året i rad minskade emellertid antalet dödsdomar i Amerikas förenta stater och är nu nere på 106. |
| --- | --- |

X.

Av Förenta staternas 50 stater tillåter 35 dödsstraff, även om fyra av dem inte har verkställt någon avrättning sedan 1976. Under 2009 steg antalet avrättningar till 52 efter att det de facto-moratorium som varit i kraft mellan september 2007 och maj 2008 hävts. För sjunde året i rad minskade emellertid antalet dödsdomar i Amerikas förenta stater och är nu nere på 106.

| Y. | Det är positivt att vissa stater, däribland Montana, New Mexico, New Jersey, New York, North Carolina och Kentucky har börjat ta ställning mot dödsstraff genom åtgärder, såsom införande av ett moratorium för avrättningar eller avskaffande av dödsstraffet. Samtidigt fördömer parlamentet att avrättningarna av Teresa Lewis i Virginia och Holly Wood i Alabama verkställdes, trots att det fanns uppgifter som visade att båda var förståndshandikappade. Parlamentet uppmärksammar även fallen Mumia Abu-Jamal, som sitter i dödscell i Pennsylvania, och Troy Davis i Georgia. |
| --- | --- |

Y.

Det är positivt att vissa stater, däribland Montana, New Mexico, New Jersey, New York, North Carolina och Kentucky har börjat ta ställning mot dödsstraff genom åtgärder, såsom införande av ett moratorium för avrättningar eller avskaffande av dödsstraffet. Samtidigt fördömer parlamentet att avrättningarna av Teresa Lewis i Virginia och Holly Wood i Alabama verkställdes, trots att det fanns uppgifter som visade att båda var förståndshandikappade. Parlamentet uppmärksammar även fallen Mumia Abu-Jamal, som sitter i dödscell i Pennsylvania, och Troy Davis i Georgia.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fasta motstånd mot dödsstraffet för alla typer av brott och under alla omständigheter, och betonar än en gång att dödsstraffets avskaffande bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och successivt utveckla de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fasta motstånd mot dödsstraffet för alla typer av brott och under alla omständigheter, och betonar än en gång att dödsstraffets avskaffande bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och successivt utveckla de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, oavsett var de äger rum. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att se till att FN:s resolution om ett allmänt moratorium för avrättningar genomförs, så att alla länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet avskaffar det helt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att agera för att stegvis begränsa tillämpningen av dödsstraff, samtidigt som man kräver att dödsstraffet genomförs i enlighet med internationella minimistandarder. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att dödsstraff utdöms för minderåriga och människor med psykiska funktionshinder och kräver att detta upphör omedelbart och definitivt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, oavsett var de äger rum. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att se till att FN:s resolution om ett allmänt moratorium för avrättningar genomförs, så att alla länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet avskaffar det helt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att agera för att stegvis begränsa tillämpningen av dödsstraff, samtidigt som man kräver att dödsstraffet genomförs i enlighet med internationella minimistandarder. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att dödsstraff utdöms för minderåriga och människor med psykiska funktionshinder och kräver att detta upphör omedelbart och definitivt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att använda alla sina diplomatiska verktyg och utvecklingssamarbetet för att arbeta för dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att använda alla sina diplomatiska verktyg och utvecklingssamarbetet för att arbeta för dödsstraffets avskaffande.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de stater som tillämpar dödsstraff att omedelbart utfärda ett moratorium för avrättningar. Parlamentet uppmuntrar dessutom länder som Kina, Egypten, Iran, Malaysia, Sudan, Thailand och Vietnam att lägga fram officiell statistik om tillämpningen av dödsstraff i dessa länder. Parlamentet uppmanar vidare med eftertryck Nordkorea att omedelbart och för gott upphöra med offentliga avrättningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de stater som tillämpar dödsstraff att omedelbart utfärda ett moratorium för avrättningar. Parlamentet uppmuntrar dessutom länder som Kina, Egypten, Iran, Malaysia, Sudan, Thailand och Vietnam att lägga fram officiell statistik om tillämpningen av dödsstraff i dessa länder. Parlamentet uppmanar vidare med eftertryck Nordkorea att omedelbart och för gott upphöra med offentliga avrättningar.

| 5. | Parlamentet uppmanar Japan att bringa klarhet i sitt dödsstraffsystem. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet uppmanar Japan att bringa klarhet i sitt dödsstraffsystem.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de stater som inte har avskaffat dödsstraffet att följa de garantier för skydd för dödsdömdas rättigheter som fastställts av FN:s ekonomiska och sociala råd. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge de länder som ännu inte har undertecknat och ratificerat det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter incitament att göra detta, och att ge de medlemsstater som inte har undertecknat protokoll nr 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang, incitament att göra det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de stater som inte har avskaffat dödsstraffet att följa de garantier för skydd för dödsdömdas rättigheter som fastställts av FN:s ekonomiska och sociala råd. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge de länder som ännu inte har undertecknat och ratificerat det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter incitament att göra detta, och att ge de medlemsstater som inte har undertecknat protokoll nr 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang, incitament att göra det.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar OSSE:s medlemsstater, särskilt Förenta staterna och Vitryssland, att omedelbart införa ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar OSSE:s medlemsstater, särskilt Förenta staterna och Vitryssland, att omedelbart införa ett moratorium för avrättningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan och Lettland att ändra de bestämmelser i sin nationella lagstiftning som fortfarande gör det möjligt att under särskilda omständigheter utdöma dödsstraff för vissa brott. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Kazakstan och Lettland att ändra de bestämmelser i sin nationella lagstiftning som fortfarande gör det möjligt att under särskilda omständigheter utdöma dödsstraff för vissa brott.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar med kraft EU:s medlemsstater och alla de länder som tillsammans lade fram FN:s generalsförsamlings resolutioner från 2007 och 2008 att inom ramen för en stärkt regionöverskridande allians lägga fram en tredje resolution om dödsstraffet vid FN:s generalförsamlings 65:e session (UNGA-65), i vilken följande prioriterade områden tas upp:






  — | avskaffandet av hanteringen av dödsstraff som ”statshemlighet”, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar med kraft EU:s medlemsstater och alla de länder som tillsammans lade fram FN:s generalsförsamlings resolutioner från 2007 och 2008 att inom ramen för en stärkt regionöverskridande allians lägga fram en tredje resolution om dödsstraffet vid FN:s generalförsamlings 65:e session (UNGA-65), i vilken följande prioriterade områden tas upp:

—

avskaffandet av hanteringen av dödsstraff som ”statshemlighet”,

| — | mandatet för ett särskilt sändebud, som inte enbart skulle övervaka situationen och utöva påtryckningar för att få till stånd en ökad öppenhet inom dödsstraffsystemen, utan även skulle fortsätta att försöka få dem som har kvar dödsstraffet att följa FN:s linje och införa ett moratorium för avrättningar i avsikt att avskaffa dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

mandatet för ett särskilt sändebud, som inte enbart skulle övervaka situationen och utöva påtryckningar för att få till stånd en ökad öppenhet inom dödsstraffsystemen, utan även skulle fortsätta att försöka få dem som har kvar dödsstraffet att följa FN:s linje och införa ett moratorium för avrättningar i avsikt att avskaffa dödsstraffet,

| — | tröskeln för lagenlig tillämpning av dödsstraff när det gäller de s.k. allvarligaste brotten. |
| --- | --- |

—

tröskeln för lagenlig tillämpning av dödsstraff när det gäller de s.k. allvarligaste brotten.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de stater som deltar i OSSE att uppmuntra OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter och olika OSSE-uppdrag att i samarbete med Europarådet bedriva upplysningsverksamhet som vänder sig mot tillämpningen av dödsstraffet, och som särskilt ska vara riktad till medierna, brottsbekämpande myndigheter, beslutsfattare och allmänheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de stater som deltar i OSSE att uppmuntra OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter och olika OSSE-uppdrag att i samarbete med Europarådet bedriva upplysningsverksamhet som vänder sig mot tillämpningen av dödsstraffet, och som särskilt ska vara riktad till medierna, brottsbekämpande myndigheter, beslutsfattare och allmänheten.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar OSSE-stater som har kvar dödsstraffet att behandla uppgifter om dödsstraff på ett sätt som tillåter insyn och tillhandahålla offentlig information om vilka som har dömts till döden och statistik om tillämpningen av dödsstraff, i enlighet med OSSE:s åtaganden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar OSSE-stater som har kvar dödsstraffet att behandla uppgifter om dödsstraff på ett sätt som tillåter insyn och tillhandahålla offentlig information om vilka som har dömts till döden och statistik om tillämpningen av dödsstraff, i enlighet med OSSE:s åtaganden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att, särskilt i samband med inrättandet av Europeiska utrikestjänsten, utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff med hänsyn till att det finns styrkta uppgifter om att dussintals europeiska medborgare har dömts till döden i tredjeländer. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer när det gäller identifikationssystem, tillhandahållande av rättshjälp, EU:s rättsliga ingripande och diplomatiska representation. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att, särskilt i samband med inrättandet av Europeiska utrikestjänsten, utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff med hänsyn till att det finns styrkta uppgifter om att dussintals europeiska medborgare har dömts till döden i tredjeländer. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer när det gäller identifikationssystem, tillhandahållande av rättshjälp, EU:s rättsliga ingripande och diplomatiska representation.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom verksamheten i icke-statliga organisationer som arbetar för ett avskaffande av dödsstraffet, däribland Hands Off Cain, Amnesty International, Penal Reform International, Världskoalitionen mot dödsstraff och Internationella Helsingforsfederationen för mänskliga rättigheter, Sant'Egidio och Reprieve. Parlamentet välkomnar och stöder de rekommendationer som uttalades om EU:s insatser i kampen mot dödsstraffet vid EU:s och icke-statliga organisationers tolfte forum om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar dessutom verksamheten i icke-statliga organisationer som arbetar för ett avskaffande av dödsstraffet, däribland Hands Off Cain, Amnesty International, Penal Reform International, Världskoalitionen mot dödsstraff och Internationella Helsingforsfederationen för mänskliga rättigheter, Sant'Egidio och Reprieve. Parlamentet välkomnar och stöder de rekommendationer som uttalades om EU:s insatser i kampen mot dödsstraffet vid EU:s och icke-statliga organisationers tolfte forum om mänskliga rättigheter.

| 14. | Europaparlamentet förbinder sig att övervaka frågan om dödsstraff och ta upp specifika fall med myndigheterna i berörda länder och överväga positiva initiativ och ad hoc-uppdrag i länder som fortfarande tillämpar dödsstraff, för att med kraft uppmana regeringar att anta ett moratorium för avrättningar i avsikt att helt avskaffa dem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förbinder sig att övervaka frågan om dödsstraff och ta upp specifika fall med myndigheterna i berörda länder och överväga positiva initiativ och ad hoc-uppdrag i länder som fortfarande tillämpar dödsstraff, för att med kraft uppmana regeringar att anta ett moratorium för avrättningar i avsikt att helt avskaffa dem.

| 15. | När avtal ska ingås med länder som fortfarande tillämpar dödsstraff eller med länder som inte har undertecknat moratoriet för avskaffande av dödsstraffet uppmanar Europaparlamentet rådet och kommissionen att uppmuntra dessa länder att underteckna detta. |
| --- | --- |

15.

När avtal ska ingås med länder som fortfarande tillämpar dödsstraff eller med länder som inte har undertecknat moratoriet för avskaffande av dödsstraffet uppmanar Europaparlamentet rådet och kommissionen att uppmuntra dessa länder att underteckna detta.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaterna att agera samfällt och komma ihåg att det huvudsakliga politiska budskapet i resolutionen måste vara att det antas ett världsomfattande moratorium som ett avgörande steg för dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaterna att agera samfällt och komma ihåg att det huvudsakliga politiska budskapet i resolutionen måste vara att det antas ett världsomfattande moratorium som ett avgörande steg för dödsstraffets avskaffande.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar särskilt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att visa den politiska vikt som hon tillmäter avskaffandet av dödsstraffet genom att systematiskt ta upp frågan i politiska kontakter med länder som fortfarande har kvar dödsstraffet och regelbundet engagera sig personligen för dem som riskerar att avrättas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar särskilt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att visa den politiska vikt som hon tillmäter avskaffandet av dödsstraffet genom att systematiskt ta upp frågan i politiska kontakter med länder som fortfarande har kvar dödsstraffet och regelbundet engagera sig personligen för dem som riskerar att avrättas.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet fortfarande är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. Parlamentet anser att detta mål endast kommer att uppnås genom nära mellanstatligt samarbete, utbildning, ökad medvetenhet, effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet fortfarande är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. Parlamentet anser att detta mål endast kommer att uppnås genom nära mellanstatligt samarbete, utbildning, ökad medvetenhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar regionalt samarbete i detta sammanhang. Parlamentet påpekar exempelvis att Mongoliet formellt utfärdade ett moratorium för avrättningar i januari 2010. Som en positiv följd av detta har dessutom flera länder som har kvar dödsstraffet börjat diskutera om denna strafform är förenlig med konstitutionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar regionalt samarbete i detta sammanhang. Parlamentet påpekar exempelvis att Mongoliet formellt utfärdade ett moratorium för avrättningar i januari 2010. Som en positiv följd av detta har dessutom flera länder som har kvar dödsstraffet börjat diskutera om denna strafform är förenlig med konstitutionen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa hur man skulle kunna förbättra genomförandet av och effektiviteten i EU:s riktlinjer om dödsstraff i samband med översynen av EU:s människorättspolitik, särskilt med tanke på den planerade översynen av riktlinjerna 2011. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa hur man skulle kunna förbättra genomförandet av och effektiviteten i EU:s riktlinjer om dödsstraff i samband med översynen av EU:s människorättspolitik, särskilt med tanke på den planerade översynen av riktlinjerna 2011.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja Internationella dagen och Europadagen mot dödsstraffet till att uppmärksamma bland annat dödsdomarna mot Sakineh Mohammadi Ashtiani, Zahara Bahrami, Mumia Abu-Jamal, Troy Davis, Oleg Grishkovstov, Andrei Burdyko, Ebrahim Hamidi, Suliamon Olyfemi och Siti Zainab Binti Duhri Rupa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja Internationella dagen och Europadagen mot dödsstraffet till att uppmärksamma bland annat dödsdomarna mot Sakineh Mohammadi Ashtiani, Zahara Bahrami, Mumia Abu-Jamal, Troy Davis, Oleg Grishkovstov, Andrei Burdyko, Ebrahim Hamidi, Suliamon Olyfemi och Siti Zainab Binti Duhri Rupa.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling och regeringarna i FN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling och regeringarna i FN:s medlemsstater.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2009)0105.

(3)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 71.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0246.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0290.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2009)0060.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2010)0016.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2010)0310.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/10

---

Torsdagen den 7 oktober 2010EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i Europa

P7_TA(2010)0352

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU-åtgärder när det gäller oljeborrning och oljeutvinning i Europa

2011/C 371 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 11 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald,

med beaktande av Natura 2000-nätet, som inrättades genom rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (2), som är det främsta skyddet för den marina biologiska mångfalden i Europa,

med beaktande av målen om och kraven på ett gynnsamt och gott miljötillstånd i Europas kustvatten och marina farvatten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet om vatten) (3) och av ramdirektivet om en marin strategi,

med beaktande av EU:s handlingsplan för biologisk mångfald (4),

med beaktande av oljeutsläppet från oljeplattformen Deepwater Horizon i Mexikanska golfen,

med beaktande av oljeborrplattformarna i EU:s vatten,

med beaktande av frågorna av den 7 september 2010 till rådet respektive kommissionen om oljeutsläppet från Deepwater Horizon och dess konsekvenser för EU: åtgärder i fråga om oljeutvinning och oljeborrning i Europa (O-0122/2010 – B7-0470/2010, O-0123/2010 – B7-0551/2010),

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Oljeutsläppet från Deepwater Horizon i Mexikanska golfen har gjort det helt klart att EU och medlemsstaterna snarast måste granska alla aspekter av oljeutvinning och oljeborrning i EU och därefter vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att en sådan miljökatastrof inte kan inträffa i EU:s vatten. |
| --- | --- |

A.

Oljeutsläppet från Deepwater Horizon i Mexikanska golfen har gjort det helt klart att EU och medlemsstaterna snarast måste granska alla aspekter av oljeutvinning och oljeborrning i EU och därefter vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att en sådan miljökatastrof inte kan inträffa i EU:s vatten.

| B. | Samtliga EU-åtgärder på detta område måste bygga på högsta möjliga försiktighet, miljöskydd och säkerhet vid all oljeverksamhet i Europa. Detta är grundläggande principer som inte får åsidosättas. |
| --- | --- |

B.

Samtliga EU-åtgärder på detta område måste bygga på högsta möjliga försiktighet, miljöskydd och säkerhet vid all oljeverksamhet i Europa. Detta är grundläggande principer som inte får åsidosättas.

| C. | Det mesta av oljeborrningen och oljeutvinningen sker i Nordsjön. |
| --- | --- |

C.

Det mesta av oljeborrningen och oljeutvinningen sker i Nordsjön.

| D. | EU:s vatten gränsar också till länder som inte är medlemmar i EU, och EU-lagstiftningen kräver inte att dessa länder följer gällande bestämmelser om ansvar och ersättning för skador. |
| --- | --- |

D.

EU:s vatten gränsar också till länder som inte är medlemmar i EU, och EU-lagstiftningen kräver inte att dessa länder följer gällande bestämmelser om ansvar och ersättning för skador.

| E. | Det pågår försök med oljeborrning och oljeutvinning i djupare och avlägsnare delar av havet, något som är förknippat med större risker i samband med drift och övervakning. |
| --- | --- |

E.

Det pågår försök med oljeborrning och oljeutvinning i djupare och avlägsnare delar av havet, något som är förknippat med större risker i samband med drift och övervakning.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med dem som drabbats av oljeutsläppet från Deepwater Horizon och begär att EU bidrar med teknisk rådgivning och tekniskt stöd för att bemöta katastrofen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med dem som drabbats av oljeutsläppet från Deepwater Horizon och begär att EU bidrar med teknisk rådgivning och tekniskt stöd för att bemöta katastrofen.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att olje- och gasproduktionen till havs i Europa kan fortsätta att väsentligt bidra till försörjningstryggheten i EU och branschens goda säkerhetsresultat i Europa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att olje- och gasproduktionen till havs i Europa kan fortsätta att väsentligt bidra till försörjningstryggheten i EU och branschens goda säkerhetsresultat i Europa.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att det finns ett brådskande behov av ett gemensamt EU-system för förebyggande åtgärder och insatser när det gäller gränsöverskridande oljeutsläpp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att det finns ett brådskande behov av ett gemensamt EU-system för förebyggande åtgärder och insatser när det gäller gränsöverskridande oljeutsläpp.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före årets slut lägga fram en rapport med en bedömning av miljöföroreningen och det biologiska tillståndet i Mexikanska golfen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före årets slut lägga fram en rapport med en bedömning av miljöföroreningen och det biologiska tillståndet i Mexikanska golfen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga följa resultaten från de amerikanska myndigheternas undersökningar av de mänskliga, naturliga och tekniska faktorer som låg bakom katastrofen i Mexikanska golfen och att dra alla slutsatser som krävs för att förhindra att något liknande inträffar på oljeplattformar till havs i EU:s marina farvatten och kustvatten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga följa resultaten från de amerikanska myndigheternas undersökningar av de mänskliga, naturliga och tekniska faktorer som låg bakom katastrofen i Mexikanska golfen och att dra alla slutsatser som krävs för att förhindra att något liknande inträffar på oljeplattformar till havs i EU:s marina farvatten och kustvatten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram stränga EU-omfattande riktlinjer för förebyggande av olyckor vid oljeplattformar och att utvidga räckvidden för Seveso II-direktivet (5) till oljeplattformar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram stränga EU-omfattande riktlinjer för förebyggande av olyckor vid oljeplattformar och att utvidga räckvidden för Seveso II-direktivet (5) till oljeplattformar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att gå igenom EU:s kapacitet för omedelbara insatser efter olyckor där anläggningar till havs är inblandade och att ta fram en EU-handlingsplan i samarbete med medlemsstaterna. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt Arktis, på grund av områdets känslighet och betydelse för att begränsa effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet noterar dessutom att även Medelhavet, Östersjön och Nordsjön måste beaktas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att gå igenom EU:s kapacitet för omedelbara insatser efter olyckor där anläggningar till havs är inblandade och att ta fram en EU-handlingsplan i samarbete med medlemsstaterna. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt Arktis, på grund av områdets känslighet och betydelse för att begränsa effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet noterar dessutom att även Medelhavet, Östersjön och Nordsjön måste beaktas.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ”stresstest” av oljeborrningen i EU:s vatten, vilket hade till syfte att upptäcka eventuella luckor och svaga punkter i EU:s regelverk. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt göra analysen tillgänglig för parlamentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ”stresstest” av oljeborrningen i EU:s vatten, vilket hade till syfte att upptäcka eventuella luckor och svaga punkter i EU:s regelverk. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt göra analysen tillgänglig för parlamentet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet se över den nuvarande lagstiftningen, enligt vilken innehavare av tillstånd till oljeutvinning till havs har rätt att hyra ut anläggningar till tredje part, så att skadeståndsansvaret för dödsfall och skador på miljön vilka orsakats av olyckor och katastrofer vid oljeplattformar till havs lättare kan fastställas i efterföljande civilrättsliga tvister. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet se över den nuvarande lagstiftningen, enligt vilken innehavare av tillstånd till oljeutvinning till havs har rätt att hyra ut anläggningar till tredje part, så att skadeståndsansvaret för dödsfall och skador på miljön vilka orsakats av olyckor och katastrofer vid oljeplattformar till havs lättare kan fastställas i efterföljande civilrättsliga tvister.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt efter översynen av regelverket för parlamentet lägga fram eventuella lagstiftningsförslag som den finner nödvändiga för att åtgärda påträffade kryphål i exempelvis direktivet om miljöansvar (6) och i Seveso II-direktivet samt annan EU-lagstiftning inom det regelsystem som gäller för oljeutvinning, oljeborrning och andra former av utvinning på havsbottnen i EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt efter översynen av regelverket för parlamentet lägga fram eventuella lagstiftningsförslag som den finner nödvändiga för att åtgärda påträffade kryphål i exempelvis direktivet om miljöansvar (6) och i Seveso II-direktivet samt annan EU-lagstiftning inom det regelsystem som gäller för oljeutvinning, oljeborrning och andra former av utvinning på havsbottnen i EU.

| 11. | Europaparlamentet anser att den nuvarande miljöansvarslagstiftningen har flera stora luckor och uppmanar därför kommissionen att överväga ändringar i den nuvarande EU-lagstiftningen och en utvidgning av dess tillämpningsområde (däribland direktivet om miljöansvar och Seveso II-direktivet, liksom åtgärderna i Erika-paketet och det tredje sjösäkerhetspaketet) och/eller ny lagstiftning som eventuellt är nödvändig, så att alla risker med utvinning till havs beaktas och ansvarsreglerna vid oljeolyckor skärps. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den nuvarande miljöansvarslagstiftningen har flera stora luckor och uppmanar därför kommissionen att överväga ändringar i den nuvarande EU-lagstiftningen och en utvidgning av dess tillämpningsområde (däribland direktivet om miljöansvar och Seveso II-direktivet, liksom åtgärderna i Erika-paketet och det tredje sjösäkerhetspaketet) och/eller ny lagstiftning som eventuellt är nödvändig, så att alla risker med utvinning till havs beaktas och ansvarsreglerna vid oljeolyckor skärps.

| 12. | Det saknas en ersättningsfond för oljekatastrofer, och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa obligatoriska bestämmelser om finansiella säkerheter i direktivet om miljöansvar. |
| --- | --- |

12.

Det saknas en ersättningsfond för oljekatastrofer, och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa obligatoriska bestämmelser om finansiella säkerheter i direktivet om miljöansvar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sänka skadetröskeln i direktivet om miljöansvar och att låta skador på marina farvatten ingå i tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sänka skadetröskeln i direktivet om miljöansvar och att låta skador på marina farvatten ingå i tillämpningsområdet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin pågående översyn av direktivet om miljökonsekvensbedömning (7) se till att all verksamhet på havsbottnen underkastas en obligatorisk bedömning, att kvaliteten på miljökonsekvensbedömningarna garanteras och att extremt farlig verksamhet som borrning på havsbottnen inte tillåts fortgå om en miljökonsekvensbedömning visar att riskerna inte kan minskas på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin pågående översyn av direktivet om miljökonsekvensbedömning (7) se till att all verksamhet på havsbottnen underkastas en obligatorisk bedömning, att kvaliteten på miljökonsekvensbedömningarna garanteras och att extremt farlig verksamhet som borrning på havsbottnen inte tillåts fortgå om en miljökonsekvensbedömning visar att riskerna inte kan minskas på ett tillfredsställande sätt.

| 15. | Vidare anser Europaparlamentet att eventuella lagstiftningsförslag måste innehålla en heltäckande rättslig ram som






  — | i största möjliga utsträckning förhindrar att potentiellt riskfylld verksamhet på havsbottnen skadar den marina miljön och kustmiljön, |
| --- | --- | --- |

15.

Vidare anser Europaparlamentet att eventuella lagstiftningsförslag måste innehålla en heltäckande rättslig ram som

—

i största möjliga utsträckning förhindrar att potentiellt riskfylld verksamhet på havsbottnen skadar den marina miljön och kustmiljön,

| — | garanterar att förorenaren görs fullt ansvarig för alla skador som orsakats av sådan verksamhet, inklusive skador på land- och havsmiljön samt på det globala klimatet, |
| --- | --- |

—

garanterar att förorenaren görs fullt ansvarig för alla skador som orsakats av sådan verksamhet, inklusive skador på land- och havsmiljön samt på det globala klimatet,

| — | säkrar skyddet för den biologiska mångfalden i Europa i havs- och kustmiljöer, och |
| --- | --- |

—

säkrar skyddet för den biologiska mångfalden i Europa i havs- och kustmiljöer, och

| — | säkerställer att oberoende experter genomför en miljökonsekvensbedömning innan någon ekonomisk verksamhet planeras. |
| --- | --- |

—

säkerställer att oberoende experter genomför en miljökonsekvensbedömning innan någon ekonomisk verksamhet planeras.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftning som garanterar att lika höga säkerhetsnormer tillämpas på alla EU:s oljeplattformar och vid all oljeborrning av EU och tredje länder, från Atlanten till Svarta havet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att arbeta med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att skärpa de internationella reglerna och normerna för säkerhet och kontroll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftning som garanterar att lika höga säkerhetsnormer tillämpas på alla EU:s oljeplattformar och vid all oljeborrning av EU och tredje länder, från Atlanten till Svarta havet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att arbeta med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att skärpa de internationella reglerna och normerna för säkerhet och kontroll.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda ett effektivt övervakningssystem för ”kontroll av kontrollanterna” och efterlyser en snabb skärpning av inspektionsmetoderna samt tvingande minimiregler för säkerheten i EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda ett effektivt övervakningssystem för ”kontroll av kontrollanterna” och efterlyser en snabb skärpning av inspektionsmetoderna samt tvingande minimiregler för säkerheten i EU.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla bestämmelser i direktivet om miljökonsekvensbedömning, direktivet om strategisk miljöbedömning (8) och habitatdirektivet som rör miljökonsekvensbedömningar av oljeplattformar tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla bestämmelser i direktivet om miljökonsekvensbedömning, direktivet om strategisk miljöbedömning (8) och habitatdirektivet som rör miljökonsekvensbedömningar av oljeplattformar tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet anser att uppdraget för Europeiska sjösäkerhetsbyrån bör utökas från enbart fartyg till att även omfatta anläggningar till havs. Om byrån får sådana nya uppgifter måste det också återspeglas i dess budget och personalstyrka. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att uppdraget för Europeiska sjösäkerhetsbyrån bör utökas från enbart fartyg till att även omfatta anläggningar till havs. Om byrån får sådana nya uppgifter måste det också återspeglas i dess budget och personalstyrka.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en årlig rapport som tas fram i samarbete med myndigheter och oberoende experter i medlemsstaterna. I denna rapport bör det finnas bedömningar av den tekniska säkerheten vid anläggningar och oljeplattformar till havs i EU:s marina farvatten och kustvatten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en årlig rapport som tas fram i samarbete med myndigheter och oberoende experter i medlemsstaterna. I denna rapport bör det finnas bedömningar av den tekniska säkerheten vid anläggningar och oljeplattformar till havs i EU:s marina farvatten och kustvatten.

| 21. | Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att kommissionen undersöker alla frågor rörande ekonomi och ansvar som är förknippade med borrning till havs i EU, i syfte att om så krävs införa en obligatorisk EU-försäkring eller andra lämpliga instrument, till exempel en särskild EU-fond som finansieras genom obligatoriska avgifter från dem som driver anläggningar till havs. Alla sådana instrument måste ta full hänsyn till dessa verksamhetsutövares ansvar och säkerställa att verksamhetsutövarna har tillräckliga försäkringar eller andra finansiella säkerheter för att ombesörja återställning och ge ersättning vid miljöskador som de orsakat. Om verksamhetsutövarnas finansiella säkerheter är otillräckliga måste ytterligare finansiella säkerheter kunna garanteras genom instrumenten, exempelvis i form av fonder, för sådan återställning och ersättning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att kommissionen undersöker alla frågor rörande ekonomi och ansvar som är förknippade med borrning till havs i EU, i syfte att om så krävs införa en obligatorisk EU-försäkring eller andra lämpliga instrument, till exempel en särskild EU-fond som finansieras genom obligatoriska avgifter från dem som driver anläggningar till havs. Alla sådana instrument måste ta full hänsyn till dessa verksamhetsutövares ansvar och säkerställa att verksamhetsutövarna har tillräckliga försäkringar eller andra finansiella säkerheter för att ombesörja återställning och ge ersättning vid miljöskador som de orsakat. Om verksamhetsutövarnas finansiella säkerheter är otillräckliga måste ytterligare finansiella säkerheter kunna garanteras genom instrumenten, exempelvis i form av fonder, för sådan återställning och ersättning.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet överväga obligatoriska EU-försäkringar avsedda att ge ersättning åt företag som drabbas av ett utsläpp. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet överväga obligatoriska EU-försäkringar avsedda att ge ersättning åt företag som drabbas av ett utsläpp.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka en avveckling av befintlig infrastruktur för borrning, med vederbörlig hänsyn till befintliga internationella och nationella förordningar på området, och att klargöra, genom lagstiftning om så krävs, vilket ansvar verksamhetsutövarna har för att garantera ett säkert omhändertagande, liksom deras ansvar för eventuella miljöskador som uppstår i samband med avvecklandet av infrastruktur till havs och eventuella miljöskador som orsakas av en anläggning till havs eller borrplats efter avvecklingen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka en avveckling av befintlig infrastruktur för borrning, med vederbörlig hänsyn till befintliga internationella och nationella förordningar på området, och att klargöra, genom lagstiftning om så krävs, vilket ansvar verksamhetsutövarna har för att garantera ett säkert omhändertagande, liksom deras ansvar för eventuella miljöskador som uppstår i samband med avvecklandet av infrastruktur till havs och eventuella miljöskador som orsakas av en anläggning till havs eller borrplats efter avvecklingen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en strikt och obligatorisk ram för företagens redovisningsskyldighet när det gäller praxis på miljöområdet, i sociala frågor och för bolagsstyrningen samt att överväga åtgärder som ökar institutionella investerares engagemang i företagen, med tanke på att dålig miljöpraxis gör investeringarna riskfyllda. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en strikt och obligatorisk ram för företagens redovisningsskyldighet när det gäller praxis på miljöområdet, i sociala frågor och för bolagsstyrningen samt att överväga åtgärder som ökar institutionella investerares engagemang i företagen, med tanke på att dålig miljöpraxis gör investeringarna riskfyllda.

| 25. | Rapporten från brittiska arbetsmiljöstyrelsen (Health and Safety Executive) om arbetsvillkoren på Nordsjön visar att antalet olyckor med dödlig utgång och olyckor som lett till svåra skador har fördubblats under det senaste året. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa uppgifter och att vidta åtgärder som garanterar en säker arbetsmiljö för dem som arbetar med borrning till havs. |
| --- | --- |

25.

Rapporten från brittiska arbetsmiljöstyrelsen (Health and Safety Executive) om arbetsvillkoren på Nordsjön visar att antalet olyckor med dödlig utgång och olyckor som lett till svåra skador har fördubblats under det senaste året. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa uppgifter och att vidta åtgärder som garanterar en säker arbetsmiljö för dem som arbetar med borrning till havs.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll och se till att tredjeländers verksamhet och oljeutvinningsprojekt så fullständigt som möjligt uppfyller stränga miljönormer samt att införa specifika mekanismer för ersättning för eventuella skador som orsakats av tredjeländers oljeverksamhet till havs nära gränsen till EU. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll och se till att tredjeländers verksamhet och oljeutvinningsprojekt så fullständigt som möjligt uppfyller stränga miljönormer samt att införa specifika mekanismer för ersättning för eventuella skador som orsakats av tredjeländers oljeverksamhet till havs nära gränsen till EU.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(2)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  SEK(2006)0607 och (2006)0621.

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/105/EG av den 16 december 2003 om ändring av rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (EUT L 345, 31.12.2003, s. 97).

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56).

(7)  Direktiv 85/337/EEG i dess ändrade lydelse.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/14

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Konferensen om biologisk mångfald - Nagoya 2010 (COP 10)

P7_TA(2010)0353

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18-29 oktober 2010

2011/C 371 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det tionde mötet mellan parterna i FN:s konvention om biologisk mångfald i Nagoya (Japan) den 18-29 oktober 2010,

med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18-29 oktober 2010 (O-0111/2010 - B7-0467/2010, O-0112/2010 - B7-0468/2010),

med beaktande av toppmötet i Göteborg 2001, där man enades om att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010, som ett led i en strategi för hållbar utveckling,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25–26 mars 2010, särskilt punkt 14,

med beaktande av den rapport från den särskilda arbetsgruppen för översyn av genomförandet av konventionen om biologisk mångfald som handlar om gruppens arbete under tredje mötet den 24–28 maj 2010, och förslaget till en strategisk plan för perioden efter 2010,

med beaktande av rapporterna från det nionde mötet den 22–28 mars 2010 i den öppna arbetsgruppen för frågor som rör tillgång och fördelning av nytta samt förslaget till protokoll om ”Access and benefit-sharing” (ABS-protokollet) (Cali- och Montreal-bilagorna),

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | FN:s konvention om biologisk mångfald är det största internationella avtalet om skydd av den biologiska mångfalden. Det har undertecknats av 193 stater, inklusive EU:s 27 medlemsstater samt Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

FN:s konvention om biologisk mångfald är det största internationella avtalet om skydd av den biologiska mångfalden. Det har undertecknats av 193 stater, inklusive EU:s 27 medlemsstater samt Europeiska unionen.

| B. | FN:s år för biologisk mångfald bör skapa den politiska dynamik som krävs för att effektivisera arbetet med att uppnå de tre målen i konventionen om biologisk mångfald, dvs. bevarande av biologisk mångfald, hållbart utnyttjande av biologisk mångfald och rättvis fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser. |
| --- | --- |

B.

FN:s år för biologisk mångfald bör skapa den politiska dynamik som krävs för att effektivisera arbetet med att uppnå de tre målen i konventionen om biologisk mångfald, dvs. bevarande av biologisk mångfald, hållbart utnyttjande av biologisk mångfald och rättvis fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser.

| C. | Världsbanken uppskattar att 60 miljoner människor från ursprungsbefolkningar är helt beroende av skog. Avskogningen utgör ett stort hinder för uppfyllandet av millenniemålen, eftersom den bland annat innebär förlust av ekosystemtjänster (såsom nederbörd, förebyggande av markerosion och vattenrening). |
| --- | --- |

C.

Världsbanken uppskattar att 60 miljoner människor från ursprungsbefolkningar är helt beroende av skog. Avskogningen utgör ett stort hinder för uppfyllandet av millenniemålen, eftersom den bland annat innebär förlust av ekosystemtjänster (såsom nederbörd, förebyggande av markerosion och vattenrening).

| D. | I Blue carbon-rapporten (som offentliggjordes av FAO, UNEP och IUCN i oktober 2009) visas att ödeläggelse av kustområden (på grund av överfiske, förstörelse av mangrove och övergödning) och förstörelsen av marina livsmiljöer utgör ett stort hot mot världshavens förmåga att absorbera koldioxid, vilket därmed gör det till en mycket viktig fråga för klimatpolitiken. |
| --- | --- |

D.

I Blue carbon-rapporten (som offentliggjordes av FAO, UNEP och IUCN i oktober 2009) visas att ödeläggelse av kustområden (på grund av överfiske, förstörelse av mangrove och övergödning) och förstörelsen av marina livsmiljöer utgör ett stort hot mot världshavens förmåga att absorbera koldioxid, vilket därmed gör det till en mycket viktig fråga för klimatpolitiken.

| E. | De stora brister som finns i genomförandet av arbetsprogrammet till konventionen om biologisk mångfald måste åtgärdas. |
| --- | --- |

E.

De stora brister som finns i genomförandet av arbetsprogrammet till konventionen om biologisk mångfald måste åtgärdas.

| F. | Skyddet av den biologiska mångfalden är en nyckelfaktor för att nå millennieutvecklingsmålen, och 2010 års mål för biologisk mångfald fördes 2006 in som ett nytt mål under mål 7 (att säkerställa miljömässig hållbarhet) i millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

F.

Skyddet av den biologiska mångfalden är en nyckelfaktor för att nå millennieutvecklingsmålen, och 2010 års mål för biologisk mångfald fördes 2006 in som ett nytt mål under mål 7 (att säkerställa miljömässig hållbarhet) i millennieutvecklingsmålen.

| G. | FN:s generalförsamling förklarade 2010 för Internationella året för biologisk mångfald. Temat för den internationella dagen för biologisk mångfald 2010 är biologisk mångfald för utveckling och minskad fattigdom. |
| --- | --- |

G.

FN:s generalförsamling förklarade 2010 för Internationella året för biologisk mångfald. Temat för den internationella dagen för biologisk mångfald 2010 är biologisk mångfald för utveckling och minskad fattigdom.

| H. | 70 procent av världens fattiga bor i landsbygdsområden och är direkt beroende av biologisk mångfald för sin överlevnad och välfärd. De fattiga i städerna är också beroende av biologisk mångfald och ekosystemtjänster såsom upprätthållande av luft- och vattenkvaliteten samt nedbrytning av avfall. |
| --- | --- |

H.

70 procent av världens fattiga bor i landsbygdsområden och är direkt beroende av biologisk mångfald för sin överlevnad och välfärd. De fattiga i städerna är också beroende av biologisk mångfald och ekosystemtjänster såsom upprätthållande av luft- och vattenkvaliteten samt nedbrytning av avfall.

Behov av snabba åtgärder

| 1. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att varken de globala målen för biologisk mångfald för 2010 om att påtagligt minska förlusten av biologisk mångfald eller EU:s mål om att hejda förlusten av biologisk mångfald har uppfyllts. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att varken de globala målen för biologisk mångfald för 2010 om att påtagligt minska förlusten av biologisk mångfald eller EU:s mål om att hejda förlusten av biologisk mångfald har uppfyllts.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över att det på den internationella politiska dagordningen inte framgår hur brådskande det är att så snart som möjligt stoppa förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt oroat över att det på den internationella politiska dagordningen inte framgår hur brådskande det är att så snart som möjligt stoppa förlusten av biologisk mångfald.

| 3. | Europaparlamentet är mycket oroat över den olagliga användningen av genetiska resurser och den utbredda biostöld som pågår runtom i världen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är mycket oroat över den olagliga användningen av genetiska resurser och den utbredda biostöld som pågår runtom i världen.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man med tillräckliga resurser och politisk vilja kan hitta de verktyg som finns för att i högre grad minska förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet är övertygat om att det går att skapa många synergier mellan åtgärder för att skydda miljön, uppfylla millennieutvecklingsmålen och hejda förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att man med tillräckliga resurser och politisk vilja kan hitta de verktyg som finns för att i högre grad minska förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet är övertygat om att det går att skapa många synergier mellan åtgärder för att skydda miljön, uppfylla millennieutvecklingsmålen och hejda förlusten av biologisk mångfald.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inta en ledande roll vid COP 10 för att övertyga alla parter om att man måste agera nu. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra sina ståndpunkter så snart som möjligt och före COP 10. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inta en ledande roll vid COP 10 för att övertyga alla parter om att man måste agera nu. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra sina ståndpunkter så snart som möjligt och före COP 10.

| 6. | För att kunna spela en ledande roll uppmanar Europaparlamentet med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att tala med en röst och att påskynda samt effektivisera sin interna beslutsprocess för att snabbt kunna enas om en intern EU-hållning inför COP 10 och avsätta mer resurser och tid till sina diplomatiska ansträngningar gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

6.

För att kunna spela en ledande roll uppmanar Europaparlamentet med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att tala med en röst och att påskynda samt effektivisera sin interna beslutsprocess för att snabbt kunna enas om en intern EU-hållning inför COP 10 och avsätta mer resurser och tid till sina diplomatiska ansträngningar gentemot tredjeländer.

| 7. | Europaparlamentet menar att det är inkonsekvent och beklagligt att värdlandet Japan i andra forum som Cites och Internationella valfångstkommissionen (IWC) har förhindrat att stora framsteg görs för skyddet av hotade marina arter som blåfenad tonfisk och valar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet menar att det är inkonsekvent och beklagligt att värdlandet Japan i andra forum som Cites och Internationella valfångstkommissionen (IWC) har förhindrat att stora framsteg görs för skyddet av hotade marina arter som blåfenad tonfisk och valar.

Ekonomiska aspekter

| 8. | Europaparlamentet understryker att det i pågående studier, bland annat i studien ”The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)”, uppskattas att välfärdsförlusten till följd av förlusten av biologisk mångfald för närvarande uppgår till 50 miljarder euro per år (något lägre än en procent av BNP) och att den 2050 kommer att ha ökat till 14 biljoner euro eller 7 procent av BNP per år. Parlamentet understryker att enligt TEEB-studien är vinsten av investeringar i bevarande av biologisk mångfald upp till hundra gånger högre. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att det i pågående studier, bland annat i studien ”The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)”, uppskattas att välfärdsförlusten till följd av förlusten av biologisk mångfald för närvarande uppgår till 50 miljarder euro per år (något lägre än en procent av BNP) och att den 2050 kommer att ha ökat till 14 biljoner euro eller 7 procent av BNP per år. Parlamentet understryker att enligt TEEB-studien är vinsten av investeringar i bevarande av biologisk mångfald upp till hundra gånger högre.

| 9. | Europaparlamentet anser att de beslut som tas under COP 10 framför allt bör reflektera resultaten i TEEB-studien och bygga på dess rekommendationer, det vill säga att kostnaderna för minskad biologisk mångfald och den biologiska mångfaldens värde måste framgå i nationalräkenskaperna. Det kommer annars att vara omöjligt att bedöma vilka finansiella och ekonomiska konsekvenser som det aktuella hotet mot den biologiska mångfalden kommer att få för ekonomin. Parlamentet poängterar att större vikt bör fästas vid att undersöka och förbättra marknadsinstrument, som till exempel ”habitat banking” och betalning för ekosystemstjänster för att se till att det finns tillräckliga finansiella resurser för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de beslut som tas under COP 10 framför allt bör reflektera resultaten i TEEB-studien och bygga på dess rekommendationer, det vill säga att kostnaderna för minskad biologisk mångfald och den biologiska mångfaldens värde måste framgå i nationalräkenskaperna. Det kommer annars att vara omöjligt att bedöma vilka finansiella och ekonomiska konsekvenser som det aktuella hotet mot den biologiska mångfalden kommer att få för ekonomin. Parlamentet poängterar att större vikt bör fästas vid att undersöka och förbättra marknadsinstrument, som till exempel ”habitat banking” och betalning för ekosystemstjänster för att se till att det finns tillräckliga finansiella resurser för biologisk mångfald.

| 10. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att utveckla och förbättra metoderna för att korrekt kunna bedöma det ekonomiska värdet av ekologiska tjänster så att man kan fastställa kostnaderna för förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet anser att man på så sätt skulle få fram värdefulla uppgifter för att kunna informera beslutsfattarna, utveckla informationskampanjer och bidra till en bredare allmän debatt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att utveckla och förbättra metoderna för att korrekt kunna bedöma det ekonomiska värdet av ekologiska tjänster så att man kan fastställa kostnaderna för förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet anser att man på så sätt skulle få fram värdefulla uppgifter för att kunna informera beslutsfattarna, utveckla informationskampanjer och bidra till en bredare allmän debatt.

| 11. | Europaparlamentet understryker att den biologiska mångfalden och ekosystemen generar kollektiv nytta och måste anses tillhöra alla. Parlamentet är dock oroat över att lokalsamhällena ofta får liten eller ingen ersättning för de tjänster de bidrar till att skapa, trots att det är de som drabbas hårdast av förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänsternas kollaps. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna i Nagoya att fastställa politiska verktyg för att komma till rätta med den ojämna fördelningen av naturresurser och utveckla möjligheterna att ge ekonomiskt och tekniskt stöd till samhällen och enskilda som bedriver en hållbar förvaltning av naturresurserna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att den biologiska mångfalden och ekosystemen generar kollektiv nytta och måste anses tillhöra alla. Parlamentet är dock oroat över att lokalsamhällena ofta får liten eller ingen ersättning för de tjänster de bidrar till att skapa, trots att det är de som drabbas hårdast av förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänsternas kollaps. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna i Nagoya att fastställa politiska verktyg för att komma till rätta med den ojämna fördelningen av naturresurser och utveckla möjligheterna att ge ekonomiskt och tekniskt stöd till samhällen och enskilda som bedriver en hållbar förvaltning av naturresurserna.

Strategisk plan för konventionen om biologisk mångfald

Överordnat mål för 2020 och vision för 2050

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett ambitiöst överordnat mål för konventionen om biologisk mångfald för 2020, närmare bestämt att hejda förlusten av biologisk mångfald och rättvist fördela värdet av och nyttan med biologisk mångfald och ekosystemstjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta upp en vision för 2050 som garanterar att ekosystem skyddas, värderas och återställs. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett ambitiöst överordnat mål för konventionen om biologisk mångfald för 2020, närmare bestämt att hejda förlusten av biologisk mångfald och rättvist fördela värdet av och nyttan med biologisk mångfald och ekosystemstjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta upp en vision för 2050 som garanterar att ekosystem skyddas, värderas och återställs.

Strategiska mål och överordnade mål för 2020

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja mätbara, ambitiösa, realistiska och tidsbestämda mål, särskilt för att senast 2020 ha uppnått följande:






  — | Alla ska ha blivit medvetna om värdet av biologisk mångfald och om vilka åtgärder de kan vidta för att skydda den. |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja mätbara, ambitiösa, realistiska och tidsbestämda mål, särskilt för att senast 2020 ha uppnått följande:

—

Alla ska ha blivit medvetna om värdet av biologisk mångfald och om vilka åtgärder de kan vidta för att skydda den.

| — | Den biologiska mångfaldens värden och de möjligheter som uppstår när man bevarar och använder den på ett hållbart sätt ska ha integrerats i nationalräkenskaperna samt riktlinjerna och strategierna för utveckling och bekämpning av fattigdom. |
| --- | --- |

—

Den biologiska mångfaldens värden och de möjligheter som uppstår när man bevarar och använder den på ett hållbart sätt ska ha integrerats i nationalräkenskaperna samt riktlinjerna och strategierna för utveckling och bekämpning av fattigdom.

| — | Subventioner som hotar den biologiska mångfalden ska ha avskaffats. |
| --- | --- |

—

Subventioner som hotar den biologiska mångfalden ska ha avskaffats.

| — | Parterna ska ha formulerat och genomfört planer för att öka resurseffektiviteten, minska avfallet och hålla användningen av resurser inom de ekologiska gränserna. |
| --- | --- |

—

Parterna ska ha formulerat och genomfört planer för att öka resurseffektiviteten, minska avfallet och hålla användningen av resurser inom de ekologiska gränserna.

| — | Nettoavskogningen ska ha upphört, förlusten och minskningen av livsmiljöer ska ha hejdats och utvecklingsländerna ska ha fått stöd att förvalta sina skogar på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

—

Nettoavskogningen ska ha upphört, förlusten och minskningen av livsmiljöer ska ha hejdats och utvecklingsländerna ska ha fått stöd att förvalta sina skogar på ett hållbart sätt.

| — | Marina ekosystem ska inte vara belastade av överfiskning och destruktiva fiskemetoder ska ha avskaffats. |
| --- | --- |

—

Marina ekosystem ska inte vara belastade av överfiskning och destruktiva fiskemetoder ska ha avskaffats.

| — | Införseln av invasiva arter och deras etablering ska ha stoppats. |
| --- | --- |

—

Införseln av invasiva arter och deras etablering ska ha stoppats.

| — | Minst 20 procent av mark-, färskvatten- och havsvattenområdena ska vara skyddade. |
| --- | --- |

—

Minst 20 procent av mark-, färskvatten- och havsvattenområdena ska vara skyddade.

| — | Den biologiska mångfalden och ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden ska bättre bidra till att binda och lagra växthusgaser. |
| --- | --- |

—

Den biologiska mångfalden och ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden ska bättre bidra till att binda och lagra växthusgaser.

| — | Utrotningen av kända hotade arter ska ha stoppats. |
| --- | --- |

—

Utrotningen av kända hotade arter ska ha stoppats.

| — | 15 procent av de förstörda ekosystemen ska ha återställts. |
| --- | --- |

—

15 procent av de förstörda ekosystemen ska ha återställts.

| — | Nyttan av användningen av genetiska resurser ska ha börjat fördelas och det ska finnas en fond för tillgång till och fördelning av nyttan. |
| --- | --- |

—

Nyttan av användningen av genetiska resurser ska ha börjat fördelas och det ska finnas en fond för tillgång till och fördelning av nyttan.

| — | Deltagarbaserad planering, kunskapsförvaltning och kapacitetsbyggande ska ha genomförts och det ska ha införts system för att skydda traditionell kunskap, ursprungsbefolkningars sedvänjor liksom seder och bruk vid hållbar användning av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Deltagarbaserad planering, kunskapsförvaltning och kapacitetsbyggande ska ha genomförts och det ska ha införts system för att skydda traditionell kunskap, ursprungsbefolkningars sedvänjor liksom seder och bruk vid hållbar användning av biologisk mångfald.

| — | Kapaciteten (mänskliga resurser och finansiering) för att genomföra konventionen ska ha höjts. |
| --- | --- |

—

Kapaciteten (mänskliga resurser och finansiering) för att genomföra konventionen ska ha höjts.

| — | Förlusten av genetisk mångfald bland odlade växter och husdjur i jordbruksekosystem och bland besläktade vilda djur och växter ska ha stoppats. |
| --- | --- |

—

Förlusten av genetisk mångfald bland odlade växter och husdjur i jordbruksekosystem och bland besläktade vilda djur och växter ska ha stoppats.

Indikatorer

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att fastställa konkreta indikatorer baserade på vetenskapliga uppgifter för att kunna mäta vilka framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla de strategiska målen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av att fastställa konkreta indikatorer baserade på vetenskapliga uppgifter för att kunna mäta vilka framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla de strategiska målen.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EU:s tillämpning av verktyg. såsom portalen för det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald och grundscenariot för biologisk mångfald som inrättats av Europeiska miljöbyrån. Parlamentet anser att de är jämförbara verktyg som skulle kunna förbättra effektiviteten i internationella överenskommelser och i åtgärder som vidtas inom ramen för konventionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar EU:s tillämpning av verktyg. såsom portalen för det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald och grundscenariot för biologisk mångfald som inrättats av Europeiska miljöbyrån. Parlamentet anser att de är jämförbara verktyg som skulle kunna förbättra effektiviteten i internationella överenskommelser och i åtgärder som vidtas inom ramen för konventionen.

Tillgång till genetiska resurser och fördelning av nyttan (ABS)

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att utan ett framgångsrikt avslut på förhandlingarna om ett internationellt ABS-system i COP 10, som leder till ett protokoll till konventionen om biologisk mångfald med rättsligt bindande och icke-bindande bestämmelser, kan kanske en bredare överenskommelse om en strategisk plan för konventionen efter 2010 inte uppnås. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att utan ett framgångsrikt avslut på förhandlingarna om ett internationellt ABS-system i COP 10, som leder till ett protokoll till konventionen om biologisk mångfald med rättsligt bindande och icke-bindande bestämmelser, kan kanske en bredare överenskommelse om en strategisk plan för konventionen efter 2010 inte uppnås.

| 17. | Europaparlamentet bekräftar på nytt principen att livsformer och alla processer där man använder sig av levande organismer inte får omfattas av patenträtten. Parlamentet betonar därför behovet att behålla undantaget för uppfödare i enlighet med Internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV-konventionen). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet bekräftar på nytt principen att livsformer och alla processer där man använder sig av levande organismer inte får omfattas av patenträtten. Parlamentet betonar därför behovet att behålla undantaget för uppfödare i enlighet med Internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV-konventionen).

| 18. | Europaparlamentet understryker att ABS-protokollet måste garantera insyn, rättssäkerhet och förutsägbarhet i fråga om tillgången till genetiska resurser, en rättvis och skälig fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser, produkter som avletts av dessa och traditionell kunskap som rör genetiska resurser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att ABS-protokollet måste garantera insyn, rättssäkerhet och förutsägbarhet i fråga om tillgången till genetiska resurser, en rättvis och skälig fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser, produkter som avletts av dessa och traditionell kunskap som rör genetiska resurser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge sitt stöd till att i protokollet införa principen om frivilligt förhandsgodkännande från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen om tillgång till traditionell kunskap beträffande genetiska resurser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge sitt stöd till att i protokollet införa principen om frivilligt förhandsgodkännande från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen om tillgång till traditionell kunskap beträffande genetiska resurser.

| 20. | Europaparlamentet inser att traditionell kunskap om genetiska resurser är av betydelse för bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald och för rättvis fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser. Denna kunskap måste således behandlas på lämpligt sätt i ABS-protokollet, i linje med FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet inser att traditionell kunskap om genetiska resurser är av betydelse för bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald och för rättvis fördelning av nyttan av användningen av genetiska resurser. Denna kunskap måste således behandlas på lämpligt sätt i ABS-protokollet, i linje med FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att anta textförslaget från Cali om fördelning av nyttan av användningen av allmänt tillgänglig traditionell kunskap, om fördelning av nyttan av användningen av produkter som avletts av genetiska resurser, om övervakning, spårning och rapportering av användningen av genetiska resurser samt de villkor som användare och leverantörer av genetiska resurser gemensamt kommit överens om. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att anta textförslaget från Cali om fördelning av nyttan av användningen av allmänt tillgänglig traditionell kunskap, om fördelning av nyttan av användningen av produkter som avletts av genetiska resurser, om övervakning, spårning och rapportering av användningen av genetiska resurser samt de villkor som användare och leverantörer av genetiska resurser gemensamt kommit överens om.

| 22. | Europaparlamentet inser ländernas inbördes beroende i fråga om genetiska resurser för livsmedel och jordbruk och deras betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning i hela världen och därigenom behovet att beakta dessa genetiska resurser i förhandlingarna om det internationella ABS-systemet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet inser ländernas inbördes beroende i fråga om genetiska resurser för livsmedel och jordbruk och deras betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning i hela världen och därigenom behovet att beakta dessa genetiska resurser i förhandlingarna om det internationella ABS-systemet.

| 23. | Europaparlamentet är medvetet om att det finns skilda åsikter om den retroaktiva tillämpningen av framtida ABS-protokoll och uppmanar med kraft parterna att hitta praktiska och rättvisa lösningar för att ta hänsyn till den berättigade oron. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är medvetet om att det finns skilda åsikter om den retroaktiva tillämpningen av framtida ABS-protokoll och uppmanar med kraft parterna att hitta praktiska och rättvisa lösningar för att ta hänsyn till den berättigade oron.

Tematiskt arbetsprogram - biologisk mångfald i havs- och kustområden

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att framhålla hur viktigt det är att göra ytterligare framsteg när det gäller att identifiera och skydda ekologiskt eller biologiskt viktiga områden i marina miljöer i och utanför gränserna för nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att framhålla hur viktigt det är att göra ytterligare framsteg när det gäller att identifiera och skydda ekologiskt eller biologiskt viktiga områden i marina miljöer i och utanför gränserna för nationell jurisdiktion.

Tematiskt arbetsprogram – skyddade områden

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att stora framsteg har gjorts i genomförandet av programmet för skyddade områden. Parlamentet påpekar dock att det återstår mycket att göra innan programmet har genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att stora framsteg har gjorts i genomförandet av programmet för skyddade områden. Parlamentet påpekar dock att det återstår mycket att göra innan programmet har genomförts fullt ut.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att man vid COP 10 prioriterar uppgiften att öka stödet och förbättra förvaltningen av de skyddade områdena, samt att informera viktiga beslutsfattare om fördelarna med skyddade områden samt att i förekommande fall begära mer stöd. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att man vid COP 10 prioriterar uppgiften att öka stödet och förbättra förvaltningen av de skyddade områdena, samt att informera viktiga beslutsfattare om fördelarna med skyddade områden samt att i förekommande fall begära mer stöd.

| 27. | Europaparlamentet understryker att kommissionen, FN och de stater som deltar i de rättsliga protokollen för anvisande av naturparker och skyddade områden, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, bör ta med en bestämmelse som garanterar ursprungsbefolkningar ett juridiskt och lagstadgat skydd av deras markäganderätt som traditionella markägare, bevarar deras sociala aktiviteter och traditionella nyttjande av marken och formellt erkänner deras rättigheter i rådande förvaltningsmodeller. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att kommissionen, FN och de stater som deltar i de rättsliga protokollen för anvisande av naturparker och skyddade områden, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, bör ta med en bestämmelse som garanterar ursprungsbefolkningar ett juridiskt och lagstadgat skydd av deras markäganderätt som traditionella markägare, bevarar deras sociala aktiviteter och traditionella nyttjande av marken och formellt erkänner deras rättigheter i rådande förvaltningsmodeller.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att det i förklaringarna om skyddade områden och i strategierna för bevarande måste ingå ett protokoll som omfattar definitionen av integrerade tropiska system, inbegripet vatten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att det i förklaringarna om skyddade områden och i strategierna för bevarande måste ingå ett protokoll som omfattar definitionen av integrerade tropiska system, inbegripet vatten.

Biologisk mångfald och klimatförändringar

| 29. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att låta klimatpolitiken omfatta åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden och att maximera sidofördelarna mellan de båda målen. Parlamentet framhåller vidare att ekonomiskt stöd för att bevara biologisk mångfald i praktiken påverkar anpassningen till och begränsningen av klimatförändringarna på ett positivt sätt, särskilt med tanke på att de flesta nationella anpassningsplaner som presenterats inom ramen för klimatkonventionen – framför allt utvecklingsländernas planer – betonar ekosystemets motståndskraft. Parlamentet uppmanar därför till större ansträngningar för att förbättra synergier och kopplingar mellan biologisk mångfald och klimatstrategier, i synnerhet mellan klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet begär i detta sammanhang att sekretariatet för konventionen om biologisk mångfald får mandat att bidra till arbetet med klimatkonventionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att låta klimatpolitiken omfatta åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden och att maximera sidofördelarna mellan de båda målen. Parlamentet framhåller vidare att ekonomiskt stöd för att bevara biologisk mångfald i praktiken påverkar anpassningen till och begränsningen av klimatförändringarna på ett positivt sätt, särskilt med tanke på att de flesta nationella anpassningsplaner som presenterats inom ramen för klimatkonventionen – framför allt utvecklingsländernas planer – betonar ekosystemets motståndskraft. Parlamentet uppmanar därför till större ansträngningar för att förbättra synergier och kopplingar mellan biologisk mångfald och klimatstrategier, i synnerhet mellan klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet begär i detta sammanhang att sekretariatet för konventionen om biologisk mångfald får mandat att bidra till arbetet med klimatkonventionen.

| 30. | Europaparlamentet betonar den livsviktiga betydelsen av biologisk mångfald och motståndskraftiga ekosystem för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, med tanke på att ekosystemen på land och i havet för närvarande absorberar omkring hälften av de antropogena koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar den livsviktiga betydelsen av biologisk mångfald och motståndskraftiga ekosystem för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, med tanke på att ekosystemen på land och i havet för närvarande absorberar omkring hälften av de antropogena koldioxidutsläppen.

| 31. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att skydda ekosystemens motståndskraft genom att man vidtar åtgärder som förhindrar en omfattande utsättning av genetiskt modifierade organismer, varvid bestämmelserna i Cartagena-protokollet om biosäkerhet bör iakttas fullt ut. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att skydda ekosystemens motståndskraft genom att man vidtar åtgärder som förhindrar en omfattande utsättning av genetiskt modifierade organismer, varvid bestämmelserna i Cartagena-protokollet om biosäkerhet bör iakttas fullt ut.

Integrering av biologisk mångfald i utvecklingspolitiken

| 32. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en mellanstatlig plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES), som bör följa den modell som fastställts av FN:s internationella klimatpanel (IPCC). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en mellanstatlig plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES), som bör följa den modell som fastställts av FN:s internationella klimatpanel (IPCC).

| 33. | Europaparlamentet betonar att program som ska skydda den biologiska mångfalden och minska fattigdomen måste ta itu med de fattigas prioriteringar och lägga större tonvikt vid lokalt baserad miljöförvaltning, garanterad tillgång till resurser för biologisk mångfald, markreformer och erkännande av markinnehav som grundar sig på sedvanerätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att program som ska skydda den biologiska mångfalden och minska fattigdomen måste ta itu med de fattigas prioriteringar och lägga större tonvikt vid lokalt baserad miljöförvaltning, garanterad tillgång till resurser för biologisk mångfald, markreformer och erkännande av markinnehav som grundar sig på sedvanerätt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att blåsa nytt liv i den globala klimatförändringsalliansen och dess stödmekanism för att öka utvecklingsländernas kapacitetsuppbyggande och kunskapsbas om de förväntade effekterna av minskad biologisk mångfald, och att effektivt integrera biologisk mångfald i utvecklingsplaner och -budgetar. Parlamentet uppmanar EU att fullt ut använda millennieutvärderingen av ekosystemen i sin strategi för utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att blåsa nytt liv i den globala klimatförändringsalliansen och dess stödmekanism för att öka utvecklingsländernas kapacitetsuppbyggande och kunskapsbas om de förväntade effekterna av minskad biologisk mångfald, och att effektivt integrera biologisk mångfald i utvecklingsplaner och -budgetar. Parlamentet uppmanar EU att fullt ut använda millennieutvärderingen av ekosystemen i sin strategi för utvecklingssamarbetet.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att 80 procent av världens befolkning är beroende av traditionella, växtbaserade läkemedel och att den biologiska mångfalden kan bidra till att minska de nationella kostnaderna för läkemedel och medicinsk utrustning i många utvecklingsländer eftersom den utgör grunden för traditionella läkemedel och många syntetiska läkemedel. Parlamentet uppmanar därför COP-10 att vidta åtgärder mot biostöld och understryker att skyddet av den biologiska mångfalden är direkt kopplat till uppfyllandet av millennieutvecklingsmål 6. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att 80 procent av världens befolkning är beroende av traditionella, växtbaserade läkemedel och att den biologiska mångfalden kan bidra till att minska de nationella kostnaderna för läkemedel och medicinsk utrustning i många utvecklingsländer eftersom den utgör grunden för traditionella läkemedel och många syntetiska läkemedel. Parlamentet uppmanar därför COP-10 att vidta åtgärder mot biostöld och understryker att skyddet av den biologiska mångfalden är direkt kopplat till uppfyllandet av millennieutvecklingsmål 6.

| 36. | Europaparlamentet kräver att det i kommissionens regional- och landstrategidokument införs särskilda åtgärder som syftar till ett formellt erkännande av landsbygds- och ursprungsbefolkningarnas rätt att förvalta naturresurser och dra nytta av dem. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet kräver att det i kommissionens regional- och landstrategidokument införs särskilda åtgärder som syftar till ett formellt erkännande av landsbygds- och ursprungsbefolkningarnas rätt att förvalta naturresurser och dra nytta av dem.

| 37. | Europaparlamentet är övertygat om att reformeringen av subventioner (t.ex. inom jordbruks-, fiske- och energisektorn) i EU är avgörande för en konsekvent utvecklingspolitik med syfte att inte skada den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna. Parlamentet påminner samtidigt om att ett eventuellt avskaffande av snedvridande subventioner i utvecklingsländerna (särskilt i fråga om bränsle, livsmedel och vatten) måste åtföljas av mekanismer som kompenserar de fattiga som skulle kunna drabbas vid ett snabbt avskaffande av subventionerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är övertygat om att reformeringen av subventioner (t.ex. inom jordbruks-, fiske- och energisektorn) i EU är avgörande för en konsekvent utvecklingspolitik med syfte att inte skada den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna. Parlamentet påminner samtidigt om att ett eventuellt avskaffande av snedvridande subventioner i utvecklingsländerna (särskilt i fråga om bränsle, livsmedel och vatten) måste åtföljas av mekanismer som kompenserar de fattiga som skulle kunna drabbas vid ett snabbt avskaffande av subventionerna.

| 38. | Europaparlamentet stöder användningen av nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald (NBSAP) för att integrera den biologiska mångfaldens bidrag till utveckling och minskad fattigdom. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder användningen av nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald (NBSAP) för att integrera den biologiska mångfaldens bidrag till utveckling och minskad fattigdom.

| 39. | Europaparlamentet understryker betydelsen av biologisk mångfald för att motverka sjukdomar som malaria, som har visat sig var mindre utbredd i områden som fortfarande är skogsbevuxna och har ett mer varierat fågelliv. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker betydelsen av biologisk mångfald för att motverka sjukdomar som malaria, som har visat sig var mindre utbredd i områden som fortfarande är skogsbevuxna och har ett mer varierat fågelliv.

| 40. | Europaparlamentet understryker att ekologisk produktion bidrar till bevarandet av mark, vatten och biologisk mångfald samtidigt som den tillhandahåller den mångfald som krävs för hälsosam mat. Parlamentet kräver därför ökade investeringar i hållbart jordbruk för att förbättra livsmedelsförsörjningen och minska fattigdomen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att ekologisk produktion bidrar till bevarandet av mark, vatten och biologisk mångfald samtidigt som den tillhandahåller den mångfald som krävs för hälsosam mat. Parlamentet kräver därför ökade investeringar i hållbart jordbruk för att förbättra livsmedelsförsörjningen och minska fattigdomen.

Biobränslen

| 41. | Europaparlamentet understryker behovet av en rekommendation om biobränslen som ska antas vid COP 10. Parlamentet påminner om att det är oerhört viktigt att undersöka hur biobränslen direkt eller indirekt påverkar den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar dessutom att det bör fastställas certifieringskriterier och hållbara kriterier för biobränslen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker behovet av en rekommendation om biobränslen som ska antas vid COP 10. Parlamentet påminner om att det är oerhört viktigt att undersöka hur biobränslen direkt eller indirekt påverkar den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar dessutom att det bör fastställas certifieringskriterier och hållbara kriterier för biobränslen.

Invasiva främmande arter

| 42. | I fråga om brådskande åtgärder uppmärksammar Europaparlamentet behovet av att prioritera insatserna mot invasiva arter, vilka redan orsakar allvarlig obalans i ekosystemen med oerhört svåra konsekvenser för hela den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

42.

I fråga om brådskande åtgärder uppmärksammar Europaparlamentet behovet av att prioritera insatserna mot invasiva arter, vilka redan orsakar allvarlig obalans i ekosystemen med oerhört svåra konsekvenser för hela den biologiska mångfalden.

Finansiering

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet av att drastiskt öka den globala finansieringen av biologisk mångfald, främst med hjälp av befintliga finansieringskällor, men även med nya och innovativa källor, bland annat nya och innovativa marknadsbaserade instrument. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller behovet av att drastiskt öka den globala finansieringen av biologisk mångfald, främst med hjälp av befintliga finansieringskällor, men även med nya och innovativa källor, bland annat nya och innovativa marknadsbaserade instrument.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra sina ekonomiska åtaganden för genomförandet av målen i konventionen om biologisk mångfald i god tid före COP 10. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra sina ekonomiska åtaganden för genomförandet av målen i konventionen om biologisk mångfald i god tid före COP 10.

| 45. | Europaparlamentet är övertygat om att enbart offentliga anslag inte kommer att räcka för att uppnå de mål för biologisk mångfald som satts upp inom konventionen för biologisk mångfald och betonar att företagens sociala ansvar även måste innebära hänsyn till den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är övertygat om att enbart offentliga anslag inte kommer att räcka för att uppnå de mål för biologisk mångfald som satts upp inom konventionen för biologisk mångfald och betonar att företagens sociala ansvar även måste innebära hänsyn till den biologiska mångfalden.

| 46. | Mot bakgrund av resultatet från TEEB-studien begär Europaparlamentet att COP 10 också ska ses som en möjlighet att sända ett budskap till den privata sektorn om de ekonomiska fördelarna med att delta i kampen för att bevara den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

46.

Mot bakgrund av resultatet från TEEB-studien begär Europaparlamentet att COP 10 också ska ses som en möjlighet att sända ett budskap till den privata sektorn om de ekonomiska fördelarna med att delta i kampen för att bevara den biologiska mångfalden.

| 47. | Europaparlamentet betonar dock att beslutet om att engagera näringslivet inte endast bör omfatta frivilliga åtaganden utan även skyldigheter, särskilt i fråga om spridning av och tillgång till information samt hänsyn till ursprungsbefolkningar och lokala samhällen genom en ständig dialog. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar dock att beslutet om att engagera näringslivet inte endast bör omfatta frivilliga åtaganden utan även skyldigheter, särskilt i fråga om spridning av och tillgång till information samt hänsyn till ursprungsbefolkningar och lokala samhällen genom en ständig dialog.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och tillämpa innovativa system för betalning av ekosystemstjänster och därmed mobilisera privat finansiering och samtidigt skydda ekosystemen fullt ut. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och tillämpa innovativa system för betalning av ekosystemstjänster och därmed mobilisera privat finansiering och samtidigt skydda ekosystemen fullt ut.

| 49. | Europaparlamentet framhåller dock att man i sådana system bör dra lärdom av den senaste ekonomiska krisen samt informeras om bristerna med systemen för handel med utsläppsrätter. Parlamentet framhåller vidare att hänsyn till dessa begränsningar uttryckligen ska anges i mandatet för den särskilda arbetsgruppen för ekonomisk innovation. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller dock att man i sådana system bör dra lärdom av den senaste ekonomiska krisen samt informeras om bristerna med systemen för handel med utsläppsrätter. Parlamentet framhåller vidare att hänsyn till dessa begränsningar uttryckligen ska anges i mandatet för den särskilda arbetsgruppen för ekonomisk innovation.

| 50. | Europaparlamentet anser att klimatfinansieringsinstrument, som REDD+, snabbstartsfinansiering, CMD och JI bör reformeras så att de omfattar åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden, mänskliga rättigheter och ursprungsbefolkningars rättigheter liksom säkrar sidofördelarna med biologisk mångfald där detta är möjligt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att klimatfinansieringsinstrument, som REDD+, snabbstartsfinansiering, CMD och JI bör reformeras så att de omfattar åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden, mänskliga rättigheter och ursprungsbefolkningars rättigheter liksom säkrar sidofördelarna med biologisk mångfald där detta är möjligt.

| 51. | Europaparlamentet betonar vidare att reformerna måste omfatta nya FN-definitioner för skogar som bygger på biomer för att avspegla de stora skillnaderna i biologisk mångfald liksom olika biomers kolvärde, samtidigt som en tydlig skillnad ska göras mellan inhemska skogar och sådana som domineras av trädmonokulturer och främmande arter. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för detta i underorganet för vetenskaplig och teknisk rådgivning (SBSTA). |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vidare att reformerna måste omfatta nya FN-definitioner för skogar som bygger på biomer för att avspegla de stora skillnaderna i biologisk mångfald liksom olika biomers kolvärde, samtidigt som en tydlig skillnad ska göras mellan inhemska skogar och sådana som domineras av trädmonokulturer och främmande arter. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för detta i underorganet för vetenskaplig och teknisk rådgivning (SBSTA).

| 52. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att hitta lösningar på hur externa kostnader, som till exempel skadliga effekter på eller kostnader för att stödja biologisk mångfald, kan tas med i produkternas slutpris på marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att hitta lösningar på hur externa kostnader, som till exempel skadliga effekter på eller kostnader för att stödja biologisk mångfald, kan tas med i produkternas slutpris på marknaden.

Synergier mellan de tre Riokonventionerna

| 53. | Europaparlamentet anser att synergierna mellan Riokonventionen om biologisk mångfald (CBD), FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen för bekämpning av ökenspridning bör stärkas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att synergierna mellan Riokonventionen om biologisk mångfald (CBD), FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen för bekämpning av ökenspridning bör stärkas.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja idén om att hålla ett sammanträde på hög nivå inom ramen för de tre Riokonventionerna som del av toppmötet Rio+20 år 2012. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja idén om att hålla ett sammanträde på hög nivå inom ramen för de tre Riokonventionerna som del av toppmötet Rio+20 år 2012.

Mellanstatlig vetenskapspolitisk plattform för biologisk mångfald och ekosystemstjänster (IPBES) samt utbyte av kunskap

| 55. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som slöts mellan regeringarna i juni 2010 i Busan om att skapa en mellanstatlig vetenskapspolitisk plattform för biologisk mångfald och ekosystemstjänster (IPBES). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att IPBES inrättas så fort som möjligt under 2011. Parlamentet anser att det är av största vikt att EU och medlemsstaterna säkrar tillräckliga resurser för forskning om biologisk mångfald eftersom effekterna av IPBES kommer att bero på kvaliteten på den forskning som genomförs i EU och internationellt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som slöts mellan regeringarna i juni 2010 i Busan om att skapa en mellanstatlig vetenskapspolitisk plattform för biologisk mångfald och ekosystemstjänster (IPBES). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att IPBES inrättas så fort som möjligt under 2011. Parlamentet anser att det är av största vikt att EU och medlemsstaterna säkrar tillräckliga resurser för forskning om biologisk mångfald eftersom effekterna av IPBES kommer att bero på kvaliteten på den forskning som genomförs i EU och internationellt.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar till förbättrat utbyte av kunskap och teknik som har samband med biologisk mångfald, dess värde och funktion. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar till förbättrat utbyte av kunskap och teknik som har samband med biologisk mångfald, dess värde och funktion.

Ett samordnat arbetssätt

| 57. | Europaparlamentet kräver att handelsprodukternas hållbarhet ska vara central i internationella handelsavtal. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att ta med icke-handelsmässiga aspekter, bland annat produktionsmetoder och respekt för den biologiska mångfalden, i alla framtida WTO-avtal. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet kräver att handelsprodukternas hållbarhet ska vara central i internationella handelsavtal. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att ta med icke-handelsmässiga aspekter, bland annat produktionsmetoder och respekt för den biologiska mångfalden, i alla framtida WTO-avtal.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva miljöaspekten i sina förbindelser med tredjeländer och att fortsätta med den gröna diplomatin. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva miljöaspekten i sina förbindelser med tredjeländer och att fortsätta med den gröna diplomatin.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att det uppdaterade överordnade 2010-målet i den strategiska planen för konventionen om biologisk mångfald, som ska antas vid COP 10-konferensen om konventionen för biologisk mångfald i Nagoya, även tas med som ett uppdaterat mål i millennieutvecklingsmål nr 7 och ges stöd eftersom det är en förutsättning för att uppnå dessa livsviktiga mål senast 2015. Parlamentet framhåller att det är mycket viktigt att kommissionen och medlemsstaterna uppmärksammar samverkanseffekterna och det ömsesidiga beroendet mellan millennieutvecklingsmålen och behandlar dem som en helhet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att det uppdaterade överordnade 2010-målet i den strategiska planen för konventionen om biologisk mångfald, som ska antas vid COP 10-konferensen om konventionen för biologisk mångfald i Nagoya, även tas med som ett uppdaterat mål i millennieutvecklingsmål nr 7 och ges stöd eftersom det är en förutsättning för att uppnå dessa livsviktiga mål senast 2015. Parlamentet framhåller att det är mycket viktigt att kommissionen och medlemsstaterna uppmärksammar samverkanseffekterna och det ömsesidiga beroendet mellan millennieutvecklingsmålen och behandlar dem som en helhet.

*

* *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten hos parterna i konventionen om biologisk mångfald och konventionens sekretariat. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten hos parterna i konventionen om biologisk mångfald och konventionens sekretariat.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/22

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Basel II och översyn av kapitalkravsdirektiven

P7_TA(2010)0354

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Basel II och översynen av direktiven om kapitalkrav (CRD 4) (2010/2074(INI))

2011/C 371 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av direktiven om kapitalkrav (1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/111/EG av den 16 september 2009 om ändring av direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering (2),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG i fråga om kapitalkrav för handelslager och omvärdepapperisering samt samlad tillsynsbedömning av ersättningspolitik (KOM(2009)0362),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 april 2010 om eventuella ytterligare ändringar av direktivet om kapitalkrav,

med beaktande av Basel II-avtalet (3),

med beaktande av rapporten från Baselkommittén för banktillsyn om att stärka banksektorns motståndskraft (4), och det internationella regelverket för mätning, normer och övervakning beträffande likviditetsrisk (5),

med beaktande av dokumenten från Financial Stability Board,

med beaktande av de kommunikéer som utfärdats av G20 vid toppmötena i Washington, London och Pittsburgh,

med beaktande av sitt betänkande den 15 juni 2010 om OTC-derivat (6),

med beaktande av Baselmeddelandet från centralbanks- och tillsynscheferna den 12 september 2010 om högre krav på minimikapital,

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska centralbanken – En europeisk ram för gränsöverskridande krishantering inom banksektorn (KOM(2009)0561) och åtföljande arbetsdokument (SEK(2009)1407),

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska centralbanken om bankavvecklingsfonder (KOM(2010)0254),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (7),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0251/2010), och av följande skäl:

| A. | Starka, stabila och effektiva finansmarknader och finansinstitut spelar en central roll för att möta finansieringsbehoven hos olika ekonomiska aktörer i EU och för att främja tillväxt, sysselsättning, innovation och den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Finansieringsfunktionen är särskilt viktig för den ekonomiska återhämtningen. En regleringsreform inom finanssektorn bör syfta till finansiell stabilitet och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

A.

Starka, stabila och effektiva finansmarknader och finansinstitut spelar en central roll för att möta finansieringsbehoven hos olika ekonomiska aktörer i EU och för att främja tillväxt, sysselsättning, innovation och den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Finansieringsfunktionen är särskilt viktig för den ekonomiska återhämtningen. En regleringsreform inom finanssektorn bör syfta till finansiell stabilitet och hållbar tillväxt.

| B. | De reviderade striktare kapitalkraven bör antas med vederbörlig hänsyn till konjunkturcykeln och den pågående ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

B.

De reviderade striktare kapitalkraven bör antas med vederbörlig hänsyn till konjunkturcykeln och den pågående ekonomiska återhämtningen.

| C. | Baselkommittén gör det inte möjligt att låta alla berörda parter komma till tals eller att beakta principen om ömsesidighet. |
| --- | --- |

C.

Baselkommittén gör det inte möjligt att låta alla berörda parter komma till tals eller att beakta principen om ömsesidighet.

| D. | Alla finansmarknader, aktörer och instrument måste övervakas och regleras, liksom alla systemviktiga finansinfrastrukturer såsom system, mekanismer och plattformar för betalningar, clearing och avveckling, och det därmed förknippade tillhandahållandet av förvaringstjänster, för att bevara finansiell stabilitet, som är en central kollektiv nyttighet. Krisen har tydligt visat att bankkapitalet var otillräckligt ur solvensaspekt. |
| --- | --- |

D.

Alla finansmarknader, aktörer och instrument måste övervakas och regleras, liksom alla systemviktiga finansinfrastrukturer såsom system, mekanismer och plattformar för betalningar, clearing och avveckling, och det därmed förknippade tillhandahållandet av förvaringstjänster, för att bevara finansiell stabilitet, som är en central kollektiv nyttighet. Krisen har tydligt visat att bankkapitalet var otillräckligt ur solvensaspekt.

| E. | Stabilitetsnormerna måste stärkas och tillämpas konsekvent och brister måste hanteras i fråga om kapitalets kvalitet och kvantitet, likviditetshanteringen, de interna modellernas svagheter och den procykliska effekt av Basel II och kapitalkravsdirektivet som har visat sig i och med krisen. |
| --- | --- |

E.

Stabilitetsnormerna måste stärkas och tillämpas konsekvent och brister måste hanteras i fråga om kapitalets kvalitet och kvantitet, likviditetshanteringen, de interna modellernas svagheter och den procykliska effekt av Basel II och kapitalkravsdirektivet som har visat sig i och med krisen.

| F. | Det är nödvändigt att bredda de minimimetoder för ingripande och krishantering som tillsynsorganen har till sitt förfogande. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt att bredda de minimimetoder för ingripande och krishantering som tillsynsorganen har till sitt förfogande.

| G. | En tydlig uppdelning eller brandvägg mellan traditionella banktjänster och investmentbanktjänster måste eftersträvas för att se till att garanterade insättningar inte används som säkerheter för tradingverksamhet. |
| --- | --- |

G.

En tydlig uppdelning eller brandvägg mellan traditionella banktjänster och investmentbanktjänster måste eftersträvas för att se till att garanterade insättningar inte används som säkerheter för tradingverksamhet.

| H. | De nya standarderna bör ta hänsyn till en banks storlek, riskprofil och affärsmodell. |
| --- | --- |

H.

De nya standarderna bör ta hänsyn till en banks storlek, riskprofil och affärsmodell.

| I. | Tillräcklig hänsyn måste dock tas till den kumulativa effekten som de relevanta delarna av det reviderade Basel II-regelverket och andra regleringsinitiativ har på den reala ekonomin och den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

I.

Tillräcklig hänsyn måste dock tas till den kumulativa effekten som de relevanta delarna av det reviderade Basel II-regelverket och andra regleringsinitiativ har på den reala ekonomin och den ekonomiska tillväxten.

| J. | Unika marknadsmisslyckanden och brister i tillsynen föranledde G20 att vid sina möten i London, Pittsburgh och Toronto besluta att man skulle höja kapitalets kvalitet, stärka risktäckningen, minska den procykliska effekten, införa framåtblickande avsättningar för kreditförluster, motverka överdrivna hävstångseffekter och införa en ”hävstångsgrad” (leverage ratio) som komplement till den riskbaserade Basel II-ramen, med sikte på en övergång till en behandling under den första pelaren, samt att stärka likviditetsstandarderna. |
| --- | --- |

J.

Unika marknadsmisslyckanden och brister i tillsynen föranledde G20 att vid sina möten i London, Pittsburgh och Toronto besluta att man skulle höja kapitalets kvalitet, stärka risktäckningen, minska den procykliska effekten, införa framåtblickande avsättningar för kreditförluster, motverka överdrivna hävstångseffekter och införa en ”hävstångsgrad” (leverage ratio) som komplement till den riskbaserade Basel II-ramen, med sikte på en övergång till en behandling under den första pelaren, samt att stärka likviditetsstandarderna.

| K. | I Europa tillämpas kapitalkravsdirektivet på alla kreditinstitut och värdepappersföretag som har många skilda affärsmodeller. Andra länder begränsar tillämpningen av Basel II-reglerna till vissa banker som har en specifik affärsmodell. Sådana skillnader i tillämpningsområde väcker frågor vad avser förenlighet, lika villkor och risken för möjligt regelarbitrage. |
| --- | --- |

K.

I Europa tillämpas kapitalkravsdirektivet på alla kreditinstitut och värdepappersföretag som har många skilda affärsmodeller. Andra länder begränsar tillämpningen av Basel II-reglerna till vissa banker som har en specifik affärsmodell. Sådana skillnader i tillämpningsområde väcker frågor vad avser förenlighet, lika villkor och risken för möjligt regelarbitrage.

| L. | Det finns viktiga europeiska särdrag, såsom det faktum att den europeiska företagssektorn främst finansieras genom bankkrediter. De reviderade Baselbestämmelserna måste ta tillräcklig hänsyn till sådana särdrag. Det vore önskvärt att bankkrediter inriktas mer på specialområden som utlåning till små och medelstora företag och att större företag uppmuntras att utfärda obligationer direkt till investerare. |
| --- | --- |

L.

Det finns viktiga europeiska särdrag, såsom det faktum att den europeiska företagssektorn främst finansieras genom bankkrediter. De reviderade Baselbestämmelserna måste ta tillräcklig hänsyn till sådana särdrag. Det vore önskvärt att bankkrediter inriktas mer på specialområden som utlåning till små och medelstora företag och att större företag uppmuntras att utfärda obligationer direkt till investerare.

| M. | En ”samma-för-alla”-metod som inte beaktar bankernas specifika riskprofiler och mångfalden i den europeiska banksektorn är skadlig för den europeiska bankbranschen och kan följaktligen inverka menligt på ekonomisk tillväxt och återhämtning. |
| --- | --- |

M.

En ”samma-för-alla”-metod som inte beaktar bankernas specifika riskprofiler och mångfalden i den europeiska banksektorn är skadlig för den europeiska bankbranschen och kan följaktligen inverka menligt på ekonomisk tillväxt och återhämtning.

| N. | Eftersom EU för närvarande genomgår en omfattande reform av den finansiella tillsynen måste de olika reformerna vara samstämmiga. Tidsplanen för genomförandet bör samtidigt ta hänsyn till åtgärdernas kumulativa effekt på den reala ekonomin och bör inte hämma den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

N.

Eftersom EU för närvarande genomgår en omfattande reform av den finansiella tillsynen måste de olika reformerna vara samstämmiga. Tidsplanen för genomförandet bör samtidigt ta hänsyn till åtgärdernas kumulativa effekt på den reala ekonomin och bör inte hämma den ekonomiska återhämtningen.

| O. | Konvergens mot en enhetlig uppsättning globala redovisningsstandarder av hög kvalitet är avgörande för att upprätthålla lika villkor och se till att uppgifter är jämförbara globalt. Dessa standarder måste förbättras på lämpligt sätt för att ta hänsyn till de lärdomar som dras utifrån krisen. |
| --- | --- |

O.

Konvergens mot en enhetlig uppsättning globala redovisningsstandarder av hög kvalitet är avgörande för att upprätthålla lika villkor och se till att uppgifter är jämförbara globalt. Dessa standarder måste förbättras på lämpligt sätt för att ta hänsyn till de lärdomar som dras utifrån krisen.

| P. | Behovet av ett strikt iakttagande av principen om ”innehåll före form” ska beaktas av alla relevanta myndigheter för att undvika olämpliga resultat. |
| --- | --- |

P.

Behovet av ett strikt iakttagande av principen om ”innehåll före form” ska beaktas av alla relevanta myndigheter för att undvika olämpliga resultat.

| Q. | Internationell konvergens mellan redovisningsrapportering och tillsyns- och skatte- rapportering är avgörande för att se till att tillsynsmyndigheter och investerare får samma transparenta och tydliga information. Dubbel rapportering bör minimeras. Detta utesluter inte försiktighetsmarginaler förutsatt att dessa finns för alla konton. |
| --- | --- |

Q.

Internationell konvergens mellan redovisningsrapportering och tillsyns- och skatte- rapportering är avgörande för att se till att tillsynsmyndigheter och investerare får samma transparenta och tydliga information. Dubbel rapportering bör minimeras. Detta utesluter inte försiktighetsmarginaler förutsatt att dessa finns för alla konton.

| R. | Bankerna bör fokusera mer på sin kärnverksamhet, nämligen att betjäna den reala ekonomin. Baselkommittén och kommissionen bör uppmuntra detta. |
| --- | --- |

R.

Bankerna bör fokusera mer på sin kärnverksamhet, nämligen att betjäna den reala ekonomin. Baselkommittén och kommissionen bör uppmuntra detta.

| S. | Reformer som ingår i Basel II-revideringen måste gå ”hand i hand” med strukturreformer av banktillsynen, något som förespråkats av Europaparlamentet, och slutligen med en plan för att utforma och konsekvent genomföra åtgärder inom den andra pelaren. |
| --- | --- |

S.

Reformer som ingår i Basel II-revideringen måste gå ”hand i hand” med strukturreformer av banktillsynen, något som förespråkats av Europaparlamentet, och slutligen med en plan för att utforma och konsekvent genomföra åtgärder inom den andra pelaren.

Allmänna frågor

| 1. | Europaparlamentet välkomnar G20-ländernas utfästelser som svar på finanskrisen att öka kapitalets kvalitet och kvantitet, införa standarder för likviditetshantering, hantera procykliska effekter och förbättra de generella stabilitetsnormerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar G20-ländernas utfästelser som svar på finanskrisen att öka kapitalets kvalitet och kvantitet, införa standarder för likviditetshantering, hantera procykliska effekter och förbättra de generella stabilitetsnormerna.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av Baselkommittén och kommissionen. Parlamentet betonar dock att nya regler för kapitalkrav bör utarbetas och genomföras med omsorg och deras konsekvenser bör också analyseras inom ramen för den mer omfattande regelöversynen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av Baselkommittén och kommissionen. Parlamentet betonar dock att nya regler för kapitalkrav bör utarbetas och genomföras med omsorg och deras konsekvenser bör också analyseras inom ramen för den mer omfattande regelöversynen.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över strukturella brister och obalanser i det aktuella förslaget, liksom för risken att den ekonomiska återhämtningen och den ekonomiska tillväxten skadas. Med tanke på den aktuella ekonomiska situationen kommer det att vara nödvändigt att övervaka att banker inte vältrar över kostnaden för det kommande förslaget på slutanvändarna av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är oroat över strukturella brister och obalanser i det aktuella förslaget, liksom för risken att den ekonomiska återhämtningen och den ekonomiska tillväxten skadas. Med tanke på den aktuella ekonomiska situationen kommer det att vara nödvändigt att övervaka att banker inte vältrar över kostnaden för det kommande förslaget på slutanvändarna av finansiella tjänster.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka samverkan mellan tillsynsprocessen (andra pelaren) och den information som ska lämnas (tredje pelaren) genom att göra resultaten av stresstester och kapitaltillägg tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka samverkan mellan tillsynsprocessen (andra pelaren) och den information som ska lämnas (tredje pelaren) genom att göra resultaten av stresstester och kapitaltillägg tillgängliga för allmänheten.

| 5. | Europaparlamentet påminner om den europeiska banksektorns viktiga särdrag, såsom de många olika affärsmodellerna i olika rättsliga former och det faktum att företagssektorn i Europa främst finansieras genom bankkrediter. Parlamentet efterlyser därför en omfattande utredning av mikro- och makroekonomiska konsekvenser av de nya föreslagna reglerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om den europeiska banksektorns viktiga särdrag, såsom de många olika affärsmodellerna i olika rättsliga former och det faktum att företagssektorn i Europa främst finansieras genom bankkrediter. Parlamentet efterlyser därför en omfattande utredning av mikro- och makroekonomiska konsekvenser av de nya föreslagna reglerna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ta tillräcklig hänsyn till sådana särdrag och de olika typer av risker som påverkar banksektorn. Parlamentet betonar behovet av att i de reviderade Basel II-reglerna göra tydlig åtskillnad mellan investmentbankers tjänster och traditionella banktjänster, och även transaktionstjänster. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ta tillräcklig hänsyn till sådana särdrag och de olika typer av risker som påverkar banksektorn. Parlamentet betonar behovet av att i de reviderade Basel II-reglerna göra tydlig åtskillnad mellan investmentbankers tjänster och traditionella banktjänster, och även transaktionstjänster.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att spela en mer proaktiv roll i reformen av Basel II-bestämmelserna, att aktivt främja och skydda europeiska intressen, att samordna medlemsstaternas metoder för att uppnå det bästa resultatet för den europeiska ekonomin och att ge parlamentet regelbundna rapporter om läget i de pågående förhandlingarna samt att aktivt involvera det i förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att spela en mer proaktiv roll i reformen av Basel II-bestämmelserna, att aktivt främja och skydda europeiska intressen, att samordna medlemsstaternas metoder för att uppnå det bästa resultatet för den europeiska ekonomin och att ge parlamentet regelbundna rapporter om läget i de pågående förhandlingarna samt att aktivt involvera det i förhandlingsprocessen.

| 8. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av internationellt samarbete och internationell samordning för att åstadkomma lika villkor och undvika regelarbitrage. Parlamentet påpekar dock att denna målsättning inte får medföra att den europeiska ekonomin och den europeiska banksektorn utsätts för en konkurrensnackdel, och anser att mångfalden i banksektorn bör bevaras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av internationellt samarbete och internationell samordning för att åstadkomma lika villkor och undvika regelarbitrage. Parlamentet påpekar dock att denna målsättning inte får medföra att den europeiska ekonomin och den europeiska banksektorn utsätts för en konkurrensnackdel, och anser att mångfalden i banksektorn bör bevaras.

| 9. | Europaparlamentet understryker att en återhämtning i den europeiska ekonomin kräver dynamiska finansmarknader som kan finansiera investeringar och innovationer. Parlamentet varnar för regler och krav som skulle skapa en ny kreditåtstramning som destabiliserar den ekonomiska utvecklingen och de europeiska arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att en återhämtning i den europeiska ekonomin kräver dynamiska finansmarknader som kan finansiera investeringar och innovationer. Parlamentet varnar för regler och krav som skulle skapa en ny kreditåtstramning som destabiliserar den ekonomiska utvecklingen och de europeiska arbetsmarknaderna.

| 10. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt åtagande från alla parter som deltar i Basel- och G20-processen avseende en tydlig och konsekvent tidsplan är en förutsättning för en framgångsrik reform som säkrar internationellt lika villkor och undviker regelarbitrage. Kommissionen och Baselkommittén uppmanas att se till att de överenskomna standarderna genomförs synkroniserat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att ett fullständigt åtagande från alla parter som deltar i Basel- och G20-processen avseende en tydlig och konsekvent tidsplan är en förutsättning för en framgångsrik reform som säkrar internationellt lika villkor och undviker regelarbitrage. Kommissionen och Baselkommittén uppmanas att se till att de överenskomna standarderna genomförs synkroniserat.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att Basel II-överenskommelsen, och dess förestående revidering, är tänkt att bli en global standard. Parlamentet är därför mycket oroat för att de begränsningar som införts i olika nationella lagar som antagits till följd av krisen (särskilt i USA:s Wall Street-reform och konsumentskyddsrättsakt, där erkännandet av externa kreditvärderingar begränsas) skulle kunna leda till en högst fragmenterad tillämpning av denna globala standard. Baselkommittén och kommissionen uppmanas därför att noggrant bedöma sådan lagstiftning och analysera vilka konsekvenser detta kan få för genomförandet av Basel II och förhandlingarna om revideringen av Basel II. Kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet om resultaten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att Basel II-överenskommelsen, och dess förestående revidering, är tänkt att bli en global standard. Parlamentet är därför mycket oroat för att de begränsningar som införts i olika nationella lagar som antagits till följd av krisen (särskilt i USA:s Wall Street-reform och konsumentskyddsrättsakt, där erkännandet av externa kreditvärderingar begränsas) skulle kunna leda till en högst fragmenterad tillämpning av denna globala standard. Baselkommittén och kommissionen uppmanas därför att noggrant bedöma sådan lagstiftning och analysera vilka konsekvenser detta kan få för genomförandet av Basel II och förhandlingarna om revideringen av Basel II. Kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet om resultaten.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydliggöra rollen för externa bedömningar av likviditetsbuffertar och, om alternativa kriterier för externa bedömningar övervägs, att se till att sådana alternativa kriterier inte begränsar den typ av tillgångar som får räknas med i bufferten. Om dessa alternativa kriterier införs bör de dessutom ersätta och inte bli ett tillägg till externa bedömningar, så att lika villkor kan säkerställas internationellt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydliggöra rollen för externa bedömningar av likviditetsbuffertar och, om alternativa kriterier för externa bedömningar övervägs, att se till att sådana alternativa kriterier inte begränsar den typ av tillgångar som får räknas med i bufferten. Om dessa alternativa kriterier införs bör de dessutom ersätta och inte bli ett tillägg till externa bedömningar, så att lika villkor kan säkerställas internationellt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin transatlantiska dialog med USA om finansreglering. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin transatlantiska dialog med USA om finansreglering.

| 14. | Europaparlamentet betonar att tidsplanen för genomförandet måste ta hänsyn till de totaleffekter som de reviderade standarderna kan få på branschen och dess kapacitet att låna ut till den reala ekonomin och på återhämtningsprocessen i Europa. Parlamentet noterar den översyn av tidsplanen som Baselkommittén aviserat för att bättre kunna säkerställa att övergången till de nya standarderna blir smidig. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att tidsplanen för genomförandet måste ta hänsyn till de totaleffekter som de reviderade standarderna kan få på branschen och dess kapacitet att låna ut till den reala ekonomin och på återhämtningsprocessen i Europa. Parlamentet noterar den översyn av tidsplanen som Baselkommittén aviserat för att bättre kunna säkerställa att övergången till de nya standarderna blir smidig.

| 15. | Europaparlamentet påminner om behovet av att involvera parlamentet, som det demokratiskt valda EU-organet, i förhandlingarna och uppmanar kommissionen och Baselkommittén att vidta nödvändiga åtgärder för att permanent involvera parlamentet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om behovet av att involvera parlamentet, som det demokratiskt valda EU-organet, i förhandlingarna och uppmanar kommissionen och Baselkommittén att vidta nödvändiga åtgärder för att permanent involvera parlamentet.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker åter sin oro över begränsningarna för de antaganden om korrelationer som bankerna gör och som ligger till grund för beräkningsmetoderna för lagstadgat kapital. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av lämplig tillsyn och övervakning av de interna beräkningar som banker gör med IRB-metoden (internmetoden). Parlamentet betonar dessutom att man måste vara noga med att inte skapa incitament som ger oönskade effekter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker åter sin oro över begränsningarna för de antaganden om korrelationer som bankerna gör och som ligger till grund för beräkningsmetoderna för lagstadgat kapital. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av lämplig tillsyn och övervakning av de interna beräkningar som banker gör med IRB-metoden (internmetoden). Parlamentet betonar dessutom att man måste vara noga med att inte skapa incitament som ger oönskade effekter.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta integrera EU:s tillsyn av banksektorn genom att inrätta det nya europeiska systemet för finanstillsyn och en europeisk systemrisknämnd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta integrera EU:s tillsyn av banksektorn genom att inrätta det nya europeiska systemet för finanstillsyn och en europeisk systemrisknämnd.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att, innan de reviderade Basel II-reglerna genomförs, göra en ordentlig bedömning av vilka effekter som de kan få på den reala ekonomin, och detta innan de genomförs. Särskilt fokus bör läggas på finansiering till små och medelstora företag och banksektors motståndskraft i stressituationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att, innan de reviderade Basel II-reglerna genomförs, göra en ordentlig bedömning av vilka effekter som de kan få på den reala ekonomin, och detta innan de genomförs. Särskilt fokus bör läggas på finansiering till små och medelstora företag och banksektors motståndskraft i stressituationer.

| 19. | Europaparlamentet bedömer att det är nödvändigt att bredda de minimimetoder för ingripande och krishantering som tillsynsorganen har till sitt förfogande, utöver bestämmelserna i artikel 136 i direktiv 2006/48/EG, för att åtminstone inkludera befogenheten att: kräva anpassningar av kapital, likviditet, affärsmix och interna processer; rekommendera eller beordra ändringar i ledningen; begränsa villkoren för banklicenser; föreskriva ”livstestamenten”; genomdriva en fullständig eller delvis försäljning; inrätta en ”brobank” eller avskilja osäkra fordringar till en avvecklingsenhet (good bank/bad bank); kräva att skulder omvandlas till aktiekapital med lämpliga nedskrivningar; beordra kvarhållning av och begränsningar för vinster och utdelningar för att konsolidera kapitalbasen och se till att aktieägarna får betala innan det blir skattebetalarnas tur; omstrukturera och överföra tillgångar och fordringar till andra institut så att systemviktig verksamhet kan fortsätta; definiera kriterier för värdering av värdeminskade tillgångar; tillfälligt statligt övertagande; likvidera banker som gått omkull. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet bedömer att det är nödvändigt att bredda de minimimetoder för ingripande och krishantering som tillsynsorganen har till sitt förfogande, utöver bestämmelserna i artikel 136 i direktiv 2006/48/EG, för att åtminstone inkludera befogenheten att: kräva anpassningar av kapital, likviditet, affärsmix och interna processer; rekommendera eller beordra ändringar i ledningen; begränsa villkoren för banklicenser; föreskriva ”livstestamenten”; genomdriva en fullständig eller delvis försäljning; inrätta en ”brobank” eller avskilja osäkra fordringar till en avvecklingsenhet (good bank/bad bank); kräva att skulder omvandlas till aktiekapital med lämpliga nedskrivningar; beordra kvarhållning av och begränsningar för vinster och utdelningar för att konsolidera kapitalbasen och se till att aktieägarna får betala innan det blir skattebetalarnas tur; omstrukturera och överföra tillgångar och fordringar till andra institut så att systemviktig verksamhet kan fortsätta; definiera kriterier för värdering av värdeminskade tillgångar; tillfälligt statligt övertagande; likvidera banker som gått omkull.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa incitament för banksektorn att hantera risker och vinster med hänsyn till långsiktiga resultat och att uppmuntra banker att behålla ett aktivt och löpande intresse i de lån som finns i deras balansräkningar, utan att i alltför hög grad utnyttja sig av värdepapperisering eller strukturer utanför balansräkningen, samt att till fullo konsolidera vissa poster utanför balansräkningen såsom särskilda bolagsstrukturer (SPV). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa incitament för banksektorn att hantera risker och vinster med hänsyn till långsiktiga resultat och att uppmuntra banker att behålla ett aktivt och löpande intresse i de lån som finns i deras balansräkningar, utan att i alltför hög grad utnyttja sig av värdepapperisering eller strukturer utanför balansräkningen, samt att till fullo konsolidera vissa poster utanför balansräkningen såsom särskilda bolagsstrukturer (SPV).

| 21. | Europaparlamentet noterar att långsiktiga investeringar, såsom i infrastruktur för energidistribution, bygger på värdepapperisering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att långsiktiga investeringar, såsom i infrastruktur för energidistribution, bygger på värdepapperisering.

| 22. | Europaparlamentet föreslår att man integrerar Baselkommittén, IOSCO, IASB etc., i en global struktur, som skulle kunna vara IMF, i syfte att inrätta en verklig finansiell världsorganisation, och att säkra att alla berörda parters får delta i utarbetandet av reglerna och att det finns tillräcklig kapacitet att kontrollera genomförandet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet föreslår att man integrerar Baselkommittén, IOSCO, IASB etc., i en global struktur, som skulle kunna vara IMF, i syfte att inrätta en verklig finansiell världsorganisation, och att säkra att alla berörda parters får delta i utarbetandet av reglerna och att det finns tillräcklig kapacitet att kontrollera genomförandet.

| 23. | Europaparlamentet anser att man måste ta itu med frågan om finansinstitut som är för stora för att gå i konkurs (”too big to fail”), och att kapitalkrav och kontracykliska buffertar därför bör stå i proportion ett finansinstituts storlek, risknivå och affärsmodell. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att man måste ta itu med frågan om finansinstitut som är för stora för att gå i konkurs (”too big to fail”), och att kapitalkrav och kontracykliska buffertar därför bör stå i proportion ett finansinstituts storlek, risknivå och affärsmodell.

Kapitalets kvalitet

| 24. | Europaparlamentet stöder initiativet att som svar på krisen öka kapitalets kvalitet och nivå och noterar Baselkommitténs beslut av den 12 september 2010 om att höja minimikapitalkraven, införa en kapitalbevarande buffert och i betydande grad öka andelen stamaktiekapital. Parlamentet påminner om att denna fråga hör nära samman med redovisningsregler och därmed förutsätter ett konsekvent tillvägagångssätt, även med beaktande av global konvergens. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder initiativet att som svar på krisen öka kapitalets kvalitet och nivå och noterar Baselkommitténs beslut av den 12 september 2010 om att höja minimikapitalkraven, införa en kapitalbevarande buffert och i betydande grad öka andelen stamaktiekapital. Parlamentet påminner om att denna fråga hör nära samman med redovisningsregler och därmed förutsätter ett konsekvent tillvägagångssätt, även med beaktande av global konvergens.

| 25. | Europaparlamentet noterar Baselkommitténs beslut från i slutet av juli 2010 att tillåta viss försiktig medräkning av minoritetsintressen, uppskjutna skattefordringar och andelar i andra finansinstitut. Parlamentet anser att ytterligare justeringar skulle kunna vara lämpliga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar Baselkommitténs beslut från i slutet av juli 2010 att tillåta viss försiktig medräkning av minoritetsintressen, uppskjutna skattefordringar och andelar i andra finansinstitut. Parlamentet anser att ytterligare justeringar skulle kunna vara lämpliga.

| 26. | Europaparlamentet betonar att för att kunna garantera lika villkor och inte missgynna några affärsmodeller som inte är aktiebolag, särskilt kooperativ och sparbanker, måste kapitalet oberoende av rättslig form definieras på ett balanserat sätt på grundval av kapitalinstrumentens kvalitet (dvs. permanens, möjlighet att absorbera förluster, betalningsflexibilitet). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att för att kunna garantera lika villkor och inte missgynna några affärsmodeller som inte är aktiebolag, särskilt kooperativ och sparbanker, måste kapitalet oberoende av rättslig form definieras på ett balanserat sätt på grundval av kapitalinstrumentens kvalitet (dvs. permanens, möjlighet att absorbera förluster, betalningsflexibilitet).

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att, vid fastställandet av vilka kapitalinstrument som är medräkningsbara, ta tillräcklig hänsyn till behoven och särdragen hos bolag som inte är aktiebolag (dvs. kooperativ, ömsesidiga bolag och sparbanker), som står för en stor del av den europeiska bankbranschen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att, vid fastställandet av vilka kapitalinstrument som är medräkningsbara, ta tillräcklig hänsyn till behoven och särdragen hos bolag som inte är aktiebolag (dvs. kooperativ, ömsesidiga bolag och sparbanker), som står för en stor del av den europeiska bankbranschen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de föreslagna kvalifikationskriterierna för klass 1-kapital och begränsa förteckningen till de kriterier som är nödvändiga för att säkra kapitalets kvalitet (dvs. permanens, möjlighet att absorbera förluster, betalningsflexibilitet). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de föreslagna kvalifikationskriterierna för klass 1-kapital och begränsa förteckningen till de kriterier som är nödvändiga för att säkra kapitalets kvalitet (dvs. permanens, möjlighet att absorbera förluster, betalningsflexibilitet).

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att, vid beräkning av gruppbaserat kapital, se till att både risk och kapital beaktas på ett balanserat och försiktigt sätt och särskilt att kapital som mottagits som minoritetsandelar och som direkt tillfallit kreditinstitut inom samma bankgrupp vederbörligen erkänns (dvs. minoritetsintresse), och att regionala kooperativa bankers och sparbanker inte bereds svårigheter avseende innehavet i sina centrala institut (dvs. inga avdrag från kapitalbasen). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att, vid beräkning av gruppbaserat kapital, se till att både risk och kapital beaktas på ett balanserat och försiktigt sätt och särskilt att kapital som mottagits som minoritetsandelar och som direkt tillfallit kreditinstitut inom samma bankgrupp vederbörligen erkänns (dvs. minoritetsintresse), och att regionala kooperativa bankers och sparbanker inte bereds svårigheter avseende innehavet i sina centrala institut (dvs. inga avdrag från kapitalbasen).

| 30. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som villkorat kapital spelade under krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Baselkommittén att erkänna det flexibla villkorade kapitalets roll i krissituationer och att övervaka marknadsacceptansen för konvertibla instrument. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som villkorat kapital spelade under krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Baselkommittén att erkänna det flexibla villkorade kapitalets roll i krissituationer och att övervaka marknadsacceptansen för konvertibla instrument.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillräcklig hänsyn till existerande skillnader mellan balansräkningen för skatteändamål och för redovisningsändamål i syfte att undvika eventuella konkurrensnackdelar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillräcklig hänsyn till existerande skillnader mellan balansräkningen för skatteändamål och för redovisningsändamål i syfte att undvika eventuella konkurrensnackdelar.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att tydliggöra behandlingen av avtal om ömsesidigt finansiellt korsvist ägande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att tydliggöra behandlingen av avtal om ömsesidigt finansiellt korsvist ägande.

| 33. | Europaparlamentet ber kommissionen att överväga en balanserad hantering av orealiserade vinster och förluster, för begränsning av volatilitet och konjunkturstärkande effekter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ber kommissionen att överväga en balanserad hantering av orealiserade vinster och förluster, för begränsning av volatilitet och konjunkturstärkande effekter.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande undersökning av kapitalinstrument före och efter krisen för att bedöma vikten av specifika kapitalinstrument och deras relevans i en krissituation. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande undersökning av kapitalinstrument före och efter krisen för att bedöma vikten av specifika kapitalinstrument och deras relevans i en krissituation.

Likviditetsstandarder

| 35. | Europaparlamentet anser att utveckling av höga likviditetsstandarder är en central del av krishanteringen. Europaparlamentet anser att likviditetsstandarderna bör differentieras i tillräckligt hög grad för att kunna beakta särdragen hos bankers affärsmodeller och riskprofiler. Risken för en viss tillgång kan variera över tiden, liksom mekanismerna för hur detta hanteras, och detta faktum bör erkännas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att utveckling av höga likviditetsstandarder är en central del av krishanteringen. Europaparlamentet anser att likviditetsstandarderna bör differentieras i tillräckligt hög grad för att kunna beakta särdragen hos bankers affärsmodeller och riskprofiler. Risken för en viss tillgång kan variera över tiden, liksom mekanismerna för hur detta hanteras, och detta faktum bör erkännas.

| 36. | Europaparlamentet noterar att löptidstransformering automatiskt exponerar bankerna för lång/kort likviditetsrisk. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att löptidstransformering automatiskt exponerar bankerna för lång/kort likviditetsrisk.

| 37. | Europaparlamentet anser att dubbelräkningen av egna medel mellan banker och försäkringsbolag måste hanteras inom det aktuella systemet enligt direktivet om finansiella konglomerat, för att inte missgynna banker som erkänns som finansiella konglomerat som har en ägarandel i försäkringsbolag. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att dubbelräkningen av egna medel mellan banker och försäkringsbolag måste hanteras inom det aktuella systemet enligt direktivet om finansiella konglomerat, för att inte missgynna banker som erkänns som finansiella konglomerat som har en ägarandel i försäkringsbolag.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ompröva kalibreringen av likviditetsgraden och finansieringsgraden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ompröva kalibreringen av likviditetsgraden och finansieringsgraden.

| 39. | Europaparlamentet anser att en likviditetstäckningsgrad bör ta större hänsyn till risken för koncentration av medräkningsbara tillgångar i likviditetsbuffertar, och bör uppmuntra diversifiering och motverka överdriven koncentration till en viss tillgångsklass, inbegripet statsobligationer. Sådana likviditetsbuffertar bör i så stor utsträckning som möjligt utgöras av tillgångar som förblir likvida under perioder av hög stress, och ett sådant mått, förutsatt att det är riktigt utformat, kommer att göra instituten mer motståndskraftiga mot likviditetsrisker. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att en likviditetstäckningsgrad bör ta större hänsyn till risken för koncentration av medräkningsbara tillgångar i likviditetsbuffertar, och bör uppmuntra diversifiering och motverka överdriven koncentration till en viss tillgångsklass, inbegripet statsobligationer. Sådana likviditetsbuffertar bör i så stor utsträckning som möjligt utgöras av tillgångar som förblir likvida under perioder av hög stress, och ett sådant mått, förutsatt att det är riktigt utformat, kommer att göra instituten mer motståndskraftiga mot likviditetsrisker.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att skulder utanför balansräkningen omfattas av likviditetsstandarder i dess kommande förslag om översynen av kapitalkravsdirektiven. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att skulder utanför balansräkningen omfattas av likviditetsstandarder i dess kommande förslag om översynen av kapitalkravsdirektiven.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser, i händelse av att en standard för strukturell likviditet skapas (dvs. den stabila nettofinansieringsgraden, NSFR, net stable funding ratio), ett tillräckligt erkännande av stabila finansieringskällor som är specifika för Europa (t.ex. ”Pfandbriefe”). Dessutom bör de nationella myndigheterna i värdmedlemsstaterna i alla händelser ha tillgång till information om filialers likviditetssituation. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser, i händelse av att en standard för strukturell likviditet skapas (dvs. den stabila nettofinansieringsgraden, NSFR, net stable funding ratio), ett tillräckligt erkännande av stabila finansieringskällor som är specifika för Europa (t.ex. ”Pfandbriefe”). Dessutom bör de nationella myndigheterna i värdmedlemsstaterna i alla händelser ha tillgång till information om filialers likviditetssituation.

| 42. | Europaparlamentet ber kommissionen att definiera kriterierna för likvida tillgångar av hög kvalitet med beaktande av Europeiska centralbankens aktuella definition av medräkningsbara tillgångar för penningpolitiska transaktioner (repofacilitet). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ber kommissionen att definiera kriterierna för likvida tillgångar av hög kvalitet med beaktande av Europeiska centralbankens aktuella definition av medräkningsbara tillgångar för penningpolitiska transaktioner (repofacilitet).

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera alla statsskulder i euroområdet i kategorin likvida tillgångar av hög kvalitet oavsett deras specifika rating, och därmed minska de oproportionerliga effekterna av ratinginstitutens agerande. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera alla statsskulder i euroområdet i kategorin likvida tillgångar av hög kvalitet oavsett deras specifika rating, och därmed minska de oproportionerliga effekterna av ratinginstitutens agerande.

| 44. | Europaparlamentet uppmärksammar dock sannolikheten för att likvida tillgångar av hög kvalitet snabbt blir illikvida under perioder av hög stress. Kreditinstituten uppmanas därför att genomföra stresstest som omfattar mer än likviditetstäckningsgraden och den stabila nettofinansieringsgraden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmärksammar dock sannolikheten för att likvida tillgångar av hög kvalitet snabbt blir illikvida under perioder av hög stress. Kreditinstituten uppmanas därför att genomföra stresstest som omfattar mer än likviditetstäckningsgraden och den stabila nettofinansieringsgraden.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Baselkommittén att ta vederbörlig hänsyn till juridiska personer inom en bankgrupp eller ett nätverk av banker när det gäller likviditetskrav. Transaktioner och åtaganden inom denna grupp eller detta nätverk bör behandlas på ett riskkänsligt sätt och, om så är lämpligt, annorlunda än transaktioner och åtaganden mellan tredje parter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Baselkommittén att ta vederbörlig hänsyn till juridiska personer inom en bankgrupp eller ett nätverk av banker när det gäller likviditetskrav. Transaktioner och åtaganden inom denna grupp eller detta nätverk bör behandlas på ett riskkänsligt sätt och, om så är lämpligt, annorlunda än transaktioner och åtaganden mellan tredje parter.

Kontracykliska åtgärder

| 46. | Europaparlamentet välkomnar strävan att begränsa alltför hög kredittillväxt och risken för kreditbubblor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar strävan att begränsa alltför hög kredittillväxt och risken för kreditbubblor.

| 47. | Europaparlament är oroat över de möjliga procykliska effekten av en fast bankspecifik buffert för bevarande av kapital, enligt det nuvarande förslaget. Parlamentet anser att både kapitalbevarande buffertar och kontracykliska buffertar bör kunna absorbera förluster under en period av stress. För att dessa buffertar ska bli effektiva bör de utformas och utvecklas parallellt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlament är oroat över de möjliga procykliska effekten av en fast bankspecifik buffert för bevarande av kapital, enligt det nuvarande förslaget. Parlamentet anser att både kapitalbevarande buffertar och kontracykliska buffertar bör kunna absorbera förluster under en period av stress. För att dessa buffertar ska bli effektiva bör de utformas och utvecklas parallellt.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar försöket att identifiera en uppsättning harmoniserade makroekonomiska variabler för att skapa effektiva kontracykliska buffertar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar försöket att identifiera en uppsättning harmoniserade makroekonomiska variabler för att skapa effektiva kontracykliska buffertar.

| 49. | Europaparlamentet erkänner fördelarna med framåtblickande avsättningar (förväntad förlust-metod) som en möjlig åtgärd för att minska de procykliska effekterna och uppmuntra erkännandet av förväntade kreditförluster över konjunkturcykeln. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erkänner fördelarna med framåtblickande avsättningar (förväntad förlust-metod) som en möjlig åtgärd för att minska de procykliska effekterna och uppmuntra erkännandet av förväntade kreditförluster över konjunkturcykeln.

| 50. | Europaparlamentet anser att den kommande europeiska bankmyndigheten bör spela en ledande roll för utarbetandet och genomförandet av åtgärder i samband med standarder för kapitalkrav och kontracykliska kapitalbuffertar på EU-nivå. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att den kommande europeiska bankmyndigheten bör spela en ledande roll för utarbetandet och genomförandet av åtgärder i samband med standarder för kapitalkrav och kontracykliska kapitalbuffertar på EU-nivå.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar till internationell konvergens mellan redovisningsrapportering och tillsynsrapportering, särskilt när det gäller en förväntad förlust-metod i vinstrapporteringen, för att ta hänsyn till de lärdomar som dragits av krisen och se till att samma uppsättning tydliga och transparenta regler tillämpas när man tar fram information till tillsynsmyndigheter och investerare. Parlamentet påpekar också behovet av att minimera dubbel rapportering. Parlamentet anser att sådana insatser bör grundas på, och ytterligare utforska, innovationer såsom en sida för tillsynsändamål eller försiktighetsmarginaler i redovisningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar till internationell konvergens mellan redovisningsrapportering och tillsynsrapportering, särskilt när det gäller en förväntad förlust-metod i vinstrapporteringen, för att ta hänsyn till de lärdomar som dragits av krisen och se till att samma uppsättning tydliga och transparenta regler tillämpas när man tar fram information till tillsynsmyndigheter och investerare. Parlamentet påpekar också behovet av att minimera dubbel rapportering. Parlamentet anser att sådana insatser bör grundas på, och ytterligare utforska, innovationer såsom en sida för tillsynsändamål eller försiktighetsmarginaler i redovisningar.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att kontracykliska regler kräver samordnade kriterier för att säkra att tillsynsmyndigheter på ett omfattande och noggrant sätt kan övervaka finansmarknaderna och marknadsvillkoren. Detta skulle bland annat inkludera fullständigt informationsutbyte, synkronisering av tillsynsåtgärder samt övervakning i realtid av exponering och risk, bland annat genom krav på verifieringskedjor för alla transaktioner på finansmarknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att kontracykliska regler kräver samordnade kriterier för att säkra att tillsynsmyndigheter på ett omfattande och noggrant sätt kan övervaka finansmarknaderna och marknadsvillkoren. Detta skulle bland annat inkludera fullständigt informationsutbyte, synkronisering av tillsynsåtgärder samt övervakning i realtid av exponering och risk, bland annat genom krav på verifieringskedjor för alla transaktioner på finansmarknaden.

Hävstångsgrad (leverage ratio)

| 53. | Europaparlamentet konstaterar, givet det finansiella systemets komplexitet, att konceptet om en enkel hävstångsgrad (”leverage ratio”) är en användbar, enkel och svårmanipulerbar spärr mot att överdrivna hävstångseffekter byggs upp och överdrivna risker tas. För att bli effektiv behöver dock en enhetlig hävstångsgrad vägas på ett sådant sätt att skillnaderna i kreditinstitutens affärsmodeller och riskprofiler fångas upp. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar, givet det finansiella systemets komplexitet, att konceptet om en enkel hävstångsgrad (”leverage ratio”) är en användbar, enkel och svårmanipulerbar spärr mot att överdrivna hävstångseffekter byggs upp och överdrivna risker tas. För att bli effektiv behöver dock en enhetlig hävstångsgrad vägas på ett sådant sätt att skillnaderna i kreditinstitutens affärsmodeller och riskprofiler fångas upp.

| 54. | Europaparlamentet anser att en sådan hävstångsgrad, för att bli effektiv, måste omfatta samtliga poster utanför balansräkningen och derivat, måste vara tydligt definierad, enkel och jämförbar internationellt och bör ta hänsyn till nettning i tillsynssyfte och de olika redovisningsstandarder som existerar internationellt. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att en sådan hävstångsgrad, för att bli effektiv, måste omfatta samtliga poster utanför balansräkningen och derivat, måste vara tydligt definierad, enkel och jämförbar internationellt och bör ta hänsyn till nettning i tillsynssyfte och de olika redovisningsstandarder som existerar internationellt.

| 55. | Europaparlamentet är dock bekymrat över att en enkel hävstångsgrad ensam inte skulle ta tillräcklig hänsyn till risk och skulle straffa enheter som tillhandahåller traditionella banktjänster med låg risk (såsom privatmarknad, företagsmarknad, fastighetsfinansiering och banktransaktioner) eller ekonomier där företagssektorn främst finansieras genom banklån. Parlamentet betonar därför vikten av att tillsynsmyndigheter övervakar hävstångsförändringar och totala hävstångsnivåer eftersom betydande förändringar kan vara ett tecken på ökad risk. Parlamentet är också oroat att en enkel (odifferentierad) hävstångsgrad skulle kunna skapa oönskade incitament att skifta finansiella tillgångar i riktning mot mer riskfyllda exponeringar. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet är dock bekymrat över att en enkel hävstångsgrad ensam inte skulle ta tillräcklig hänsyn till risk och skulle straffa enheter som tillhandahåller traditionella banktjänster med låg risk (såsom privatmarknad, företagsmarknad, fastighetsfinansiering och banktransaktioner) eller ekonomier där företagssektorn främst finansieras genom banklån. Parlamentet betonar därför vikten av att tillsynsmyndigheter övervakar hävstångsförändringar och totala hävstångsnivåer eftersom betydande förändringar kan vara ett tecken på ökad risk. Parlamentet är också oroat att en enkel (odifferentierad) hävstångsgrad skulle kunna skapa oönskade incitament att skifta finansiella tillgångar i riktning mot mer riskfyllda exponeringar.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ordentligt bedöma de hävstångsgradsalternativ som är tillämpliga för klass 1- och klass 2-kapital, med beaktande av särdragen inom EU:s banksektor. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att ordentligt bedöma de hävstångsgradsalternativ som är tillämpliga för klass 1- och klass 2-kapital, med beaktande av särdragen inom EU:s banksektor.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att utforska möjligheten att fastställa stoppgränser för verksamhetsgrenar, riskvägda tillgångar och portföljer. Parlamentet anser att måttet på tillgångar som antingen netto- eller bruttobelopp bör övervägas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att utforska möjligheten att fastställa stoppgränser för verksamhetsgrenar, riskvägda tillgångar och portföljer. Parlamentet anser att måttet på tillgångar som antingen netto- eller bruttobelopp bör övervägas i detta sammanhang.

| 58. | Europaparlamentet ber vidare Baselkommittén och kommissionen att utforska proportionaliteten inom en enkel hävstångsgrad genom användning av tröskelvärden som utlöser tillsynsinsatser. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet ber vidare Baselkommittén och kommissionen att utforska proportionaliteten inom en enkel hävstångsgrad genom användning av tröskelvärden som utlöser tillsynsinsatser.

| 59. | Europaparlamentet noterar Baselkommitténs beslut att ha en övervakningsperiod under den andra pelaren med sikte på en övergång till behandling under den första pelaren. Kommissionen uppmanas att ta med en översynsklausul i lagstiftningsförslaget om CRD IV. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar Baselkommitténs beslut att ha en övervakningsperiod under den andra pelaren med sikte på en övergång till behandling under den första pelaren. Kommissionen uppmanas att ta med en översynsklausul i lagstiftningsförslaget om CRD IV.

| 60. | Europaparlamentet noterar att hävstångsgraden är ett nödvändigt verktyg för att mäta bankernas totala exponering, men uppmanar kommissionen att utforma tillsynsverktyg som syftar till att effektivt begränsa en alltför hög hävstångseffekt (särskilt en alltför stor användning av kortsiktig finansiering och finansiering från andra banker). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar att hävstångsgraden är ett nödvändigt verktyg för att mäta bankernas totala exponering, men uppmanar kommissionen att utforma tillsynsverktyg som syftar till att effektivt begränsa en alltför hög hävstångseffekt (särskilt en alltför stor användning av kortsiktig finansiering och finansiering från andra banker).

| 61. | Europaparlamentet kräver ytterligare beaktande av alternativa former av hävstångsgrad inom den andra pelaren. Parlamentet påpekar att en hävstångsgrad till exempel skulle kunna ha en flexibel marginal och att tillsynsmyndigheter skulle ha möjlighet att agera om gränsen överskrids. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet kräver ytterligare beaktande av alternativa former av hävstångsgrad inom den andra pelaren. Parlamentet påpekar att en hävstångsgrad till exempel skulle kunna ha en flexibel marginal och att tillsynsmyndigheter skulle ha möjlighet att agera om gränsen överskrids.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en hävstångsgrad inte leder till otillbörlig värdepapperisering av den typ som uppdagades genom finanskrisen, eller till substitut eller mindre krediter, särskilt för utlåning till den reala ekonomin (dessa är sannolika sätt för bankerna att minska sin hävstångsgrad). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en hävstångsgrad inte leder till otillbörlig värdepapperisering av den typ som uppdagades genom finanskrisen, eller till substitut eller mindre krediter, särskilt för utlåning till den reala ekonomin (dessa är sannolika sätt för bankerna att minska sin hävstångsgrad).

Motpartsrisk

| 63. | Europaparlamentet efterlyser höjda standarder när det gäller stresstester, kontrolltester och korrelationsrisker samt bedömningar av långsiktiga sociala och miljömässiga risker av att företag och projekt erhåller banklån. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet efterlyser höjda standarder när det gäller stresstester, kontrolltester och korrelationsrisker samt bedömningar av långsiktiga sociala och miljömässiga risker av att företag och projekt erhåller banklån.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att utforska alternativ för att bättre hantera risken för justering av kreditvärdet på grund av försämrad kreditkvalitet för bankers motparter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar Baselkommittén och kommissionen att utforska alternativ för att bättre hantera risken för justering av kreditvärdet på grund av försämrad kreditkvalitet för bankers motparter.

| 65. | Europaparlamentet anser att kreditswappar (CDS) inte får användas för att kringgå kapitalkrav. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att kreditswappar (CDS) inte får användas för att kringgå kapitalkrav.

| 66. | Europaparlamentet begär att behandlingen av motpartsrisken ska vara riskproportionerlig och att kapitalkraven ska vara högre för transaktioner som inte clearas centralt än för transaktioner genom en central motpart (CCP), förutsatt att den centrala motparten uppfyller de höga krav som ska definieras i EU-lagstiftningen samtidigt som de beaktar standarder som fastställts på internationell nivå och med hänsyn till de potentiella kostnaderna för företagssektorn för att använda derivat som säkerhet för sin kommersiella verksamhet. Parlamentet efterlyser incitament för högsta standarder när det gäller bilateral clearing. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär att behandlingen av motpartsrisken ska vara riskproportionerlig och att kapitalkraven ska vara högre för transaktioner som inte clearas centralt än för transaktioner genom en central motpart (CCP), förutsatt att den centrala motparten uppfyller de höga krav som ska definieras i EU-lagstiftningen samtidigt som de beaktar standarder som fastställts på internationell nivå och med hänsyn till de potentiella kostnaderna för företagssektorn för att använda derivat som säkerhet för sin kommersiella verksamhet. Parlamentet efterlyser incitament för högsta standarder när det gäller bilateral clearing.

| 67. | Europaparlamentet understryker att krisen har visat att sammankopplingarna mellan finansinstitut är större än sammankopplingarna mellan finansinstitut och företag, och anser att kapitalkraven för motpartsrisken bör vara strängare för finansinstitutens exponeringar mot andra finansinstitut och även spegla denna risks dynamiska karaktär över tiden. Parlamentet betonar att noggrann övervakning av sammankopplingarna krävs för att upptäcka en koncentration av transaktioner mellan stora aktörer och sedan vidta tillsynsåtgärder beträffande motpartsrisken. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker att krisen har visat att sammankopplingarna mellan finansinstitut är större än sammankopplingarna mellan finansinstitut och företag, och anser att kapitalkraven för motpartsrisken bör vara strängare för finansinstitutens exponeringar mot andra finansinstitut och även spegla denna risks dynamiska karaktär över tiden. Parlamentet betonar att noggrann övervakning av sammankopplingarna krävs för att upptäcka en koncentration av transaktioner mellan stora aktörer och sedan vidta tillsynsåtgärder beträffande motpartsrisken.

*

* *

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Eurogruppen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Eurogruppen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  Direktiv 2006/48/EG (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1) och direktiv 2006/49/EG (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201).

(2)  EUT L 302, 17.11.2009, s. 97.

(3)  Basel II: Internationell konvergens avseende kapitalmätning och kapitalstandarder – ett reviderat regelverk – heltäckande version från juni 2006, http://www.bis.org/publ/bcbs128.htm.

(4)  Baselkommitténs rådgivande förslag om att stärka banksektorns motståndskraft, 17.12.2009, http://www.bis.org/press/p091217.htm.

(5)  Baselkommitténs rådgivande förslag om ett internationellt regelverk för mätning, normer och övervakning beträffande likviditetsrisk, 16.12.2009, http://www.biz.org/publ/bcbs165.htm.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0206.

(7)  EUT L 320, 29.11.2008, s. 1.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/30

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvård

P7_TA(2010)0355

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om sjukvårdssystem i Afrika söder om Sahara och global hälso- och sjukvård (2010/2070(INI))

2011/C 371 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, där hälsa erkänns som en grundläggande rättighet,

med beaktande av allas rätt till bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa,

med beaktande av Bamakoinitiativet från 1987 och dess mål om hälsa för alla år 2000,

med beaktande av Alma Ata-deklarationen från 1978 där begreppet primärvård definieras,

med beaktande av Ottawastadgan från 1986 om hälsofrämjande arbete,

med beaktande av förslaget från FN:s barnfond, som antogs av WHO 1987 och som syftar till att blåsa nytt liv i politiken om primärvård och bekämpa barnadödligheten,

med beaktande av plattformen från Abidjan från 1998 om strategier för stöd till sjukkassor i Afrika,

med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål från 2000, som bland annat avser mänsklig utveckling (hälsa och utbildning), vatten och energi, landsbygdens utveckling, jordbruk och livsmedelssäkerhet, och i synnerhet målen 1, 4, 5, 6, och 8,

med beaktande av Cotonouavtalen av den 23 juni 2000, ändrade den 25 juni 2005,

med beaktande av EU:s prioriteringar, som fastställs i det europeiska samförståndet om utveckling från december 2005,

med beaktande av den internationella konferensen i Ouagadougou 2008 om primärvård och sjukvårdssystem i Afrika, och det åtagande som gjordes av de närvarande statscheferna om att avsätta minst 15 procent av de nationella budgetarna till hälso- och sjukvård,

med beaktande av förklaringarna från Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen (WAEMU), vilka syftar till att inrätta en allmän sjukförsäkring för befolkningarna, och WAEMU:s förordning (nr 7/2009) av den 26 juni 2009 om föreskrifter för socialförsäkringar inom WAEMU,

med beaktande av den tionde Europeiska utvecklingsfonden för perioden 2008–2013 och rådets beslut från december 2005,

med beaktande av Parisdeklarationen från mars 2007 efter ”Konsortium”-konferensen (G8, ILO, WHO, Världsbanken, IMF, OECD) om sjukförsäkring,

med beaktande av prioriteringarna för EU–Afrika-förvaltningsfonden, vilka fastställdes i april 2007, särskilt avsnittet om utveckling av infrastrukturnäten i Afrika,

med beaktande av det globala initiativet ”International Health Partnership”, som antogs i London den 5 september 2007 för en bättre samordning av det externa stödet på bilateral och multilateral nivå,

med beaktande av G8-toppmötet i juni 2007 och inledandet av initiativet ”Providing for health”, som syftar till att utveckla finansieringssystem för hälso- och sjukvård, som är hållbara, rättvisa, heltäckande och som gynnar de fattiga,

med beaktande av EU:s nya finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete,

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport (10/2008) om EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara,

med beaktande av Afrikanska unionens och EU:s gemensamma strategi för hälsa, som fastställdes i Lissabon i december 2007,

med beaktande av det gemensamma icke-officiella dokumentet från ordförandeskapet och kommissionen, som antogs under det informella sammanträdet för utvecklingsministrarna i Bordeaux i september 2008, om sjukförsäkring och finansiering av hälso- och sjukvårdssystem i utvecklingsländerna,

med beaktande av Algerdeklarationen från 2008 om forskning på hälsoområdet,

med beaktande av Ethekwinideklarationen från 2008 om hygien och sanitet,

med beaktande av Librevilledeklarationen från augusti 2008 om hälsa och miljö i Afrika,

med beaktande av Balideklarationen från 2008 om avfallshantering för att främja människors hälsa,

med beaktande av slutsatserna från Oslokonferensen i oktober 2008 om grundprinciperna som ett instrument för att garantera att internt fördrivna personers rättigheter respekteras, det vill säga personer som fördrivits mot sin vilja till följd av konflikter, förföljelser, naturkatastrofer eller utvecklingsprojekt, oavsett om de har passerat en gräns eller ej,

med beaktande av de mål som fastställts av EuropAid för perioden 2009–2013,

med beaktande av Internationella rödakorskommitténs undersökning om sedvanerätten, där hälso- och sjukvård framhålls som en sedvanerätt som ska respekteras inom den internationella humanitära folkrätten,

med beaktande av förklaringen från Internationella försäkringskasseföreningen (juni 2009) om ömsesidighet inom de allmänna sjukförsäkringssystemen,

med beaktande av Internationella arbetsbyråns arbete inom ramen för programmet STEP I och II (strategier och metoder för att förebygga social utslagning och fattigdom) i syfte att bekämpa social utslagning, minska fattigdomen och främja anständiga arbeten genom nyskapande strategier för att utvidga den sociala tryggheten,

med beaktande av Yaoundédeklarationen från september 2009, som godkänts av medlemmarna i samrådsgruppen för olika utvecklingsaktörer för sjukkassor i Afrika, i vilken sjukkassorna betraktas som en lämplig lösning för att uppnå målet om en allmän sjukförsäkring i låg- och medelinkomstländer,

med beaktande av det globala initiativet för ett universellt socialt skydd, som antogs i april 2009 av rådet för sekretariatscheferna för FN:s samtliga organ och som är baserat på ett antal sammanhängande och strukturerade väsentliga sociala förmåner och grundläggande sociala tjänster, däribland hälsa, som alla medborgare bör ha tillgång till,

med beaktande av arbetet inom den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen av den 3 december 2009, särskilt församlingens resolution om problemen inom jordbruket och klimatförändringarna, som kommer att inverka negativt på folkhälsan, samt initiativet om klimatinformation för utveckling i Afrika,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010 (KOM(2010)0128), som syftar till att främja EU:s roll i det globala hälsoarbetet,

med beaktande av slutsatserna i rådets (utrikes frågor) 3011:e möte den 10 maj 2010 om EU:s roll i det globala hälsoarbetet,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0245/2010), och av följande skäl:

| A. | Med hjälp av vertikala fonder på hälsoområdet har man lyckats minska den dödlighet som är knuten till stora folksjukdomar, som t.ex. tuberkulos och malaria, och dessa insatser bör fortsätta. |
| --- | --- |

A.

Med hjälp av vertikala fonder på hälsoområdet har man lyckats minska den dödlighet som är knuten till stora folksjukdomar, som t.ex. tuberkulos och malaria, och dessa insatser bör fortsätta.

| B. | Världssamfundet, däribland EU, bör stödja staterna i samband med genomförandet av deras nationella hälsopolitik, och offentligt finansierade hälsovårdstjänster som är tillgängliga för alla måste stå i centrum för dessa insatser. |
| --- | --- |

B.

Världssamfundet, däribland EU, bör stödja staterna i samband med genomförandet av deras nationella hälsopolitik, och offentligt finansierade hälsovårdstjänster som är tillgängliga för alla måste stå i centrum för dessa insatser.

| C. | Inom systemen för grundläggande hälso- och sjukvård bör behandling kunna garanteras för samtliga sjukdomar, och följaktligen krävs både en horisontell och en vertikal strategi som kompletterar varandra. |
| --- | --- |

C.

Inom systemen för grundläggande hälso- och sjukvård bör behandling kunna garanteras för samtliga sjukdomar, och följaktligen krävs både en horisontell och en vertikal strategi som kompletterar varandra.

| D. | Med en välstrukturerad horisontell strategi är det möjligt att planera för försäkringssystem (sjukkassor, mikroförsäkring för hälsovård etc.) där förmånstagarna är aktörer för den egna hälsan. |
| --- | --- |

D.

Med en välstrukturerad horisontell strategi är det möjligt att planera för försäkringssystem (sjukkassor, mikroförsäkring för hälsovård etc.) där förmånstagarna är aktörer för den egna hälsan.

| E. | Hälsa är ingen handelsvara, vare sig i Afrika eller någon annanstans, och därför är det nödvändigt att utforma strategier för icke-vinstdrivande sjukförsäkringar, som bygger på solidariska och demokratiska värden. |
| --- | --- |

E.

Hälsa är ingen handelsvara, vare sig i Afrika eller någon annanstans, och därför är det nödvändigt att utforma strategier för icke-vinstdrivande sjukförsäkringar, som bygger på solidariska och demokratiska värden.

| F. | På 1990-talet inleddes flera initiativ i Afrika i syfte att inrätta sjukförsäkringssystem, och den sociala dynamik som dessa har skapat bör stödjas. |
| --- | --- |

F.

På 1990-talet inleddes flera initiativ i Afrika i syfte att inrätta sjukförsäkringssystem, och den sociala dynamik som dessa har skapat bör stödjas.

| G. | Terminologin varierar mellan länder där man använder engelska, franska respektive afrikanska språk och termerna har inte alltid samma innebörd. Vissa talar om ”mutual health organisations” (sjukkassor), andra om ”Community Based Health Insurance” (gruppbaserad sjukförsäkring) eller ”mikrosjukförsäkring”. Dessa termer rymmer ett brett spektrum av solidariska begrepp grundade på ett ömsesidigt risktagande som täckning för en del av eller hela kostnaden för hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

G.

Terminologin varierar mellan länder där man använder engelska, franska respektive afrikanska språk och termerna har inte alltid samma innebörd. Vissa talar om ”mutual health organisations” (sjukkassor), andra om ”Community Based Health Insurance” (gruppbaserad sjukförsäkring) eller ”mikrosjukförsäkring”. Dessa termer rymmer ett brett spektrum av solidariska begrepp grundade på ett ömsesidigt risktagande som täckning för en del av eller hela kostnaden för hälso- och sjukvårdstjänster.

| H. | Termen ”ömsesidig” betonar den sociala rörelsen och sådana åtgärder som genomförs gemensamt av en grupp medlemmar. Termen ”försäkring” baseras på 1) en förskottsinbetalning av avgifter innan sjukdom eller skada har uppstått, 2) delat risktagande och 3) ett garantibegrepp. Enligt Abidjanplattformen från 1998 kan det ömsesidiga försäkringsbolaget definieras som en oberoende, icke vinstdrivande organisation grundad på solidaritet och demokratiskt deltagande som, huvudsakligen genom medlemsavgifter, har som mål att förbättra tillgången till högkvalitativ sjuk- och hälsovård för medlemmarna och deras familjer samtidigt som den bedriver förebyggande vård och ger hjälp. |
| --- | --- |

H.

Termen ”ömsesidig” betonar den sociala rörelsen och sådana åtgärder som genomförs gemensamt av en grupp medlemmar. Termen ”försäkring” baseras på 1) en förskottsinbetalning av avgifter innan sjukdom eller skada har uppstått, 2) delat risktagande och 3) ett garantibegrepp. Enligt Abidjanplattformen från 1998 kan det ömsesidiga försäkringsbolaget definieras som en oberoende, icke vinstdrivande organisation grundad på solidaritet och demokratiskt deltagande som, huvudsakligen genom medlemsavgifter, har som mål att förbättra tillgången till högkvalitativ sjuk- och hälsovård för medlemmarna och deras familjer samtidigt som den bedriver förebyggande vård och ger hjälp.

| I. | Vissa befolkningar lever under sådana sociala och humanitära förhållanden att de inte alltid förstår innebörden i välfärdsbegreppet och därmed inte heller nyttan av att betala en avgift som försäkring mot risken att få en sjukdom som också kan utebli, i synnerhet som icke-statliga organisationer av olika slag tillhandahåller gratis sjukvård och läkemedel. |
| --- | --- |

I.

Vissa befolkningar lever under sådana sociala och humanitära förhållanden att de inte alltid förstår innebörden i välfärdsbegreppet och därmed inte heller nyttan av att betala en avgift som försäkring mot risken att få en sjukdom som också kan utebli, i synnerhet som icke-statliga organisationer av olika slag tillhandahåller gratis sjukvård och läkemedel.

| J. | Utvandrarna från länder i Afrika söder om Sahara har blivit medvetna om sjukkassornas nytta och värde i de olika värdländerna där kassorna är välutvecklade, och utvandrarna bevarar ofta kontakten med sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

J.

Utvandrarna från länder i Afrika söder om Sahara har blivit medvetna om sjukkassornas nytta och värde i de olika värdländerna där kassorna är välutvecklade, och utvandrarna bevarar ofta kontakten med sina ursprungsländer.

| K. | Det finns inget hälso- och sjukvårdssystem som kan fungera som universallösning i Afrika, vilket är fallet i Europa, där det finns både universella sociala trygghetssystem och obligatoriska socialförsäkringssystem. |
| --- | --- |

K.

Det finns inget hälso- och sjukvårdssystem som kan fungera som universallösning i Afrika, vilket är fallet i Europa, där det finns både universella sociala trygghetssystem och obligatoriska socialförsäkringssystem.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att hälsonivån återspeglar staternas socioekonomiska och demokratiska nivå liksom goda styrelseformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att hälsonivån återspeglar staternas socioekonomiska och demokratiska nivå liksom goda styrelseformer.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att ekonomin i afrikanska länder söder om Sahara påverkas av yttre faktorer, som t.ex. reglerna på världsmarknaden, samarbetspolitiken, finanskrisen, klimatförändringarna och den politik som förs inom stora läkemedelsbolag och inom stora internationella finansinstitut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att ekonomin i afrikanska länder söder om Sahara påverkas av yttre faktorer, som t.ex. reglerna på världsmarknaden, samarbetspolitiken, finanskrisen, klimatförändringarna och den politik som förs inom stora läkemedelsbolag och inom stora internationella finansinstitut.

| 3. | Europaparlamentet understryker att dessa yttre faktorer kraftigt kan inskränka handlingsutrymmet för de stater som månar om att säkerställa en god förvaltning, och kan även inverka skadligt på befolkningens hälsa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att dessa yttre faktorer kraftigt kan inskränka handlingsutrymmet för de stater som månar om att säkerställa en god förvaltning, och kan även inverka skadligt på befolkningens hälsa.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att den universella rätten till hälsa är en övergripande rättighet som skär rakt igenom andra rättsliga områden, som t.ex. sjukvårds- och socialrätt, arbetsrätt och civilrätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att den universella rätten till hälsa är en övergripande rättighet som skär rakt igenom andra rättsliga områden, som t.ex. sjukvårds- och socialrätt, arbetsrätt och civilrätt.

| 5. | Europaparlamentet påminner det internationella samfundet om dess åtaganden till förmån för millennieutvecklingsmålen och Europeiska unionen om dess åtaganden om att förbättra den hjälp som unionen erbjuder hälso- och sjukvården i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner det internationella samfundet om dess åtaganden till förmån för millennieutvecklingsmålen och Europeiska unionen om dess åtaganden om att förbättra den hjälp som unionen erbjuder hälso- och sjukvården i Afrika söder om Sahara.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om kvinnans rätt att utan begränsningar själv kontrollera de aspekter som rör den egna reproduktiva hälsan, oavsett om det gäller fortplantning, preventivmedel, abort eller sexuellt överförbara sjukdomar. Parlamentet fördömer de könsstympningar och förfärliga våldshandlingar som kvinnor fortfarande utsätts för och att våldtäkt fortsätter att användas som ett vapen i krig. Parlamentet begär därför att man genom en horisontell ansats säkerställer kvinnornas rätt till hälso- och sjukvård på dessa områden, och efterlyser en diagonal stödstrategi där dessa hälsofrågor prioriteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om kvinnans rätt att utan begränsningar själv kontrollera de aspekter som rör den egna reproduktiva hälsan, oavsett om det gäller fortplantning, preventivmedel, abort eller sexuellt överförbara sjukdomar. Parlamentet fördömer de könsstympningar och förfärliga våldshandlingar som kvinnor fortfarande utsätts för och att våldtäkt fortsätter att användas som ett vapen i krig. Parlamentet begär därför att man genom en horisontell ansats säkerställer kvinnornas rätt till hälso- och sjukvård på dessa områden, och efterlyser en diagonal stödstrategi där dessa hälsofrågor prioriteras.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att varje barn har rätt att få tillgång till vaccinerings- och immuniseringsprogram, och att 8,8 miljoner barn under fem år (av vilka hälften lever i Afrika söder om Sahara) fortfarande dör varje år av sjukdomar som kan förebyggas och botas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att varje barn har rätt att få tillgång till vaccinerings- och immuniseringsprogram, och att 8,8 miljoner barn under fem år (av vilka hälften lever i Afrika söder om Sahara) fortfarande dör varje år av sjukdomar som kan förebyggas och botas.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att lunginflammation och diarré är de främsta orsakerna till barnadödligheten i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att lunginflammation och diarré är de främsta orsakerna till barnadödligheten i Afrika söder om Sahara.

| 9. | Europaparlamentet oroas över att privata organisationer som mottar stöd från EU och som tillhandahåller hälsotjänster till de afrikanska befolkningarna, under inflytande av religiösa strömningar kan begränsa vissa vårdinsatser eller förebyggande insatser på området för reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet oroas över att privata organisationer som mottar stöd från EU och som tillhandahåller hälsotjänster till de afrikanska befolkningarna, under inflytande av religiösa strömningar kan begränsa vissa vårdinsatser eller förebyggande insatser på området för reproduktiv hälsa.

| 10. | Europaparlamentet understryker att privata organisationer, som mottar stöd från EU, ska tillhandahålla hälsovårdstjänster på området för reproduktiv hälsa i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och med respekt för människans värdighet och frihet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att privata organisationer, som mottar stöd från EU, ska tillhandahålla hälsovårdstjänster på området för reproduktiv hälsa i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och med respekt för människans värdighet och frihet.

| 11. | Europaparlamentet fördömer utbredningen av sekteristiska organisationer, som missbrukar de svagaste befolkningsgruppernas godtrogenhet och tillhandahåller tvivelaktiga behandlingar utan att behöriga myndigheter reagerar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer utbredningen av sekteristiska organisationer, som missbrukar de svagaste befolkningsgruppernas godtrogenhet och tillhandahåller tvivelaktiga behandlingar utan att behöriga myndigheter reagerar.

| 12. | Europaparlamentet oroas över att hälso- och sjukvården i ökad utsträckning kommersialiseras och blir allt mer ojämlik i länder med politiska problem och bristfälliga styrelseformer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet oroas över att hälso- och sjukvården i ökad utsträckning kommersialiseras och blir allt mer ojämlik i länder med politiska problem och bristfälliga styrelseformer.

| 13. | Europaparlamentet stöder det ofta beundransvärda arbete som utförs av icke-statliga organisationer i konfliktfyllda regioner, men erinrar om att detta krisarbete inte är en varaktig lösning och inte kan ersätta stabila hälsovårds- och försäkringssystem. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder det ofta beundransvärda arbete som utförs av icke-statliga organisationer i konfliktfyllda regioner, men erinrar om att detta krisarbete inte är en varaktig lösning och inte kan ersätta stabila hälsovårds- och försäkringssystem.

| 14. | Europaparlamentet understryker att icke-statliga aktörer, däribland religiösa organisationer och privata icke-vinstdrivande sjukhus, är mycket viktiga för att förbättra befolkningens hälsa och främja utbildning i hälsofrågor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att icke-statliga aktörer, däribland religiösa organisationer och privata icke-vinstdrivande sjukhus, är mycket viktiga för att förbättra befolkningens hälsa och främja utbildning i hälsofrågor.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en förstärkning av de nationella sjukvårdssystemen, bl.a. genom en metod som sätter allmänintresset i centrum och som erkänner det offentlig-privata partnerskapets betydelse för sjukvårdssektorn, däribland organisationer som bedriver icke vinstdrivande verksamhet, i enlighet med kriterier för effektivitet och jämlikhet för att uppnå hållbara och varaktiga resultat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en förstärkning av de nationella sjukvårdssystemen, bl.a. genom en metod som sätter allmänintresset i centrum och som erkänner det offentlig-privata partnerskapets betydelse för sjukvårdssektorn, däribland organisationer som bedriver icke vinstdrivande verksamhet, i enlighet med kriterier för effektivitet och jämlikhet för att uppnå hållbara och varaktiga resultat.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att en stor del av befolkningen i Afrika söder om Sahara, i synnerhet på landsbygden, inte har möjlighet att betala för hälso- och sjukvård och läkemedel, inte ens generiska läkemedel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att en stor del av befolkningen i Afrika söder om Sahara, i synnerhet på landsbygden, inte har möjlighet att betala för hälso- och sjukvård och läkemedel, inte ens generiska läkemedel.

| 17. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över handeln på den afrikanska marknaden med gamla, dåliga och falska läkemedel, och över att de nationella myndigheterna och det internationella samfundet reagerar så svagt på detta. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över handeln på den afrikanska marknaden med gamla, dåliga och falska läkemedel, och över att de nationella myndigheterna och det internationella samfundet reagerar så svagt på detta.

| 18. | Europaparlamentet är bekymrat över den akuta bristen på välutbildad sjukvårdspersonal och över att många läkare inte stannar kvar i sina hemländer. Parlamentet föreslår att de ska erbjudas möjlighet att få visum för flera inresor, så att de kan fortsätta att utbilda sig i Europa samtidigt som de bevarar banden till Afrika. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är bekymrat över den akuta bristen på välutbildad sjukvårdspersonal och över att många läkare inte stannar kvar i sina hemländer. Parlamentet föreslår att de ska erbjudas möjlighet att få visum för flera inresor, så att de kan fortsätta att utbilda sig i Europa samtidigt som de bevarar banden till Afrika.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att det råder brist på kvalificerad sjukvårdspersonal – läkare, sjukskötare, farmaceuter – i många afrikanska länder och att många inom dessa yrkesgrupper rekryteras till europeiska stater, vilket berövar dessa länder värdefulla resurser för deras utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att det råder brist på kvalificerad sjukvårdspersonal – läkare, sjukskötare, farmaceuter – i många afrikanska länder och att många inom dessa yrkesgrupper rekryteras till europeiska stater, vilket berövar dessa länder värdefulla resurser för deras utveckling.

| 20. | Europaparlamentet understryker den konstanta ökningen i utvecklingsländerna av en så förödande sjukdom som barncancer, och uppmanar kommissionen att stödja informationskampanjer för att främja tidig diagnos och effektiva behandlingar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker den konstanta ökningen i utvecklingsländerna av en så förödande sjukdom som barncancer, och uppmanar kommissionen att stödja informationskampanjer för att främja tidig diagnos och effektiva behandlingar.

| 21. | Europaparlamentet gläder sig över att ett antal afrikanska länder söder om Sahara, trots sociala, ekonomiska och politiska svårigheter, försöker införa en politik som syftar till att förbättra eller möjliggöra tillgången till hälso- och sjukvård för deras befolkningar, även om det bara rör sig grundläggande hälsotjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de resultat som har uppnåtts med avseende på hälsoförbättringar (spädbarns- och mödradödlighet) med hjälp av finansieringsmekanismen till stöd för staternas allmänna budget. Parlamentet uppmanar även kommissionen att beakta andra finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet gläder sig över att ett antal afrikanska länder söder om Sahara, trots sociala, ekonomiska och politiska svårigheter, försöker införa en politik som syftar till att förbättra eller möjliggöra tillgången till hälso- och sjukvård för deras befolkningar, även om det bara rör sig grundläggande hälsotjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de resultat som har uppnåtts med avseende på hälsoförbättringar (spädbarns- och mödradödlighet) med hjälp av finansieringsmekanismen till stöd för staternas allmänna budget. Parlamentet uppmanar även kommissionen att beakta andra finansieringsmekanismer.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att utbildning i frågor som rör hälsa och hygien ingår som en del av hälso- och sjukvårdspolitiken. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om vikten av att utbildning i frågor som rör hälsa och hygien ingår som en del av hälso- och sjukvårdspolitiken.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att staterna tillhandahåller välfungerande hälso- och sjukvårdstjänster, som är socialt effektiva och ekonomiskt överkomliga, samtidigt som man tar hänsyn till frågor som rör planeringen av efterfrågan på hälso- och sjukvård och därmed sjukkassornas plats i hälso- och sjukvårdssystemet, vilket förutsätter att det inrättas ett folkbokföringsregister. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att staterna tillhandahåller välfungerande hälso- och sjukvårdstjänster, som är socialt effektiva och ekonomiskt överkomliga, samtidigt som man tar hänsyn till frågor som rör planeringen av efterfrågan på hälso- och sjukvård och därmed sjukkassornas plats i hälso- och sjukvårdssystemet, vilket förutsätter att det inrättas ett folkbokföringsregister.

| 24. | Europaparlamentet understryker att de lokala myndigheterna spelar en viktig roll för att förbättra de förebyggande insatserna och göra hälso- och sjukvården mer tillgänglig. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att de lokala myndigheterna spelar en viktig roll för att förbättra de förebyggande insatserna och göra hälso- och sjukvården mer tillgänglig.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de positiva resultat som de vertikala fonderna uppnått när det gäller att locka givare, samt framstegen med att minska utbredningen av stora folksjukdomar som aids, tuberkulos, malaria, polio och andra allvarliga sjukdomar. Parlamentet framhåller emellertid att denna vertikala strategi inte under några omständigheter kan ersätta en horisontell och varaktig strategi för grundläggande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de positiva resultat som de vertikala fonderna uppnått när det gäller att locka givare, samt framstegen med att minska utbredningen av stora folksjukdomar som aids, tuberkulos, malaria, polio och andra allvarliga sjukdomar. Parlamentet framhåller emellertid att denna vertikala strategi inte under några omständigheter kan ersätta en horisontell och varaktig strategi för grundläggande hälso- och sjukvård.

| 26. | Europaparlamentet erinrar om att en horisontell strategi för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, i samverkan med både offentliga myndigheter och en rad andra aktörer, är den enda möjligheten för att på sikt åstadkomma en varaktig förbättring av befolkningarnas levnads- och hälsovillkor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erinrar om att en horisontell strategi för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, i samverkan med både offentliga myndigheter och en rad andra aktörer, är den enda möjligheten för att på sikt åstadkomma en varaktig förbättring av befolkningarnas levnads- och hälsovillkor.

| 27. | Europaparlamentet understryker att det är föga troligt att dessa stater på kort sikt skulle kunna finansiera nationella sjukvårdssystem enbart på grundval av sina egna skatteintäkter, och att en blandad finansiering därför bör eftersträvas. Parlamentet erinrar om att samfinansiering bidrar till att partnerländerna påtar sig ett större ansvar för projekten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att det är föga troligt att dessa stater på kort sikt skulle kunna finansiera nationella sjukvårdssystem enbart på grundval av sina egna skatteintäkter, och att en blandad finansiering därför bör eftersträvas. Parlamentet erinrar om att samfinansiering bidrar till att partnerländerna påtar sig ett större ansvar för projekten.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar den diagonala strategi som tillämpas i samband med vissa vertikala fonder, som har beslutat att anslå en del av sina resurser till att stärka hälso- och sjukvårdssystemen i de länder som berörs av de aktuella sjukdomarna. Parlamentet betonar även behovet av att främja ett hälsosamarbete som bygger på kontinuerliga partnerskap och utbyten, särskilt med hjälp av telemedicin, mellan sjukhus och statliga och icke-statliga aktörer inom sjukvårdssektorn i både nord och syd, med fokus på utbildning av lokal sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar den diagonala strategi som tillämpas i samband med vissa vertikala fonder, som har beslutat att anslå en del av sina resurser till att stärka hälso- och sjukvårdssystemen i de länder som berörs av de aktuella sjukdomarna. Parlamentet betonar även behovet av att främja ett hälsosamarbete som bygger på kontinuerliga partnerskap och utbyten, särskilt med hjälp av telemedicin, mellan sjukhus och statliga och icke-statliga aktörer inom sjukvårdssektorn i både nord och syd, med fokus på utbildning av lokal sjukvårdspersonal.

| 29. | Europaparlamentet anser att strategiska allianser bör formas mellan huvudaktörerna på såväl internationell som nationell och lokal nivå, och att det är nödvändigt att föra en institutionell dialog mellan regeringen, vårdföretagen och sjukkassorna för att utforma och styra genomförandet av hälso- och sjukvårdspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att strategiska allianser bör formas mellan huvudaktörerna på såväl internationell som nationell och lokal nivå, och att det är nödvändigt att föra en institutionell dialog mellan regeringen, vårdföretagen och sjukkassorna för att utforma och styra genomförandet av hälso- och sjukvårdspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet anser, i likhet med WHO, att utbyggnaden av hälso- och sjukvården bör gå hand i hand med ett socialförsäkringssystem som är grundat på förskottsbetalning och fördelning i stället för direktbetalning av användarna, och att de reformer som syftar till att säkerställa en universell täckning är en förutsättning för att förbättra jämlikheten på hälsoområdet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser, i likhet med WHO, att utbyggnaden av hälso- och sjukvården bör gå hand i hand med ett socialförsäkringssystem som är grundat på förskottsbetalning och fördelning i stället för direktbetalning av användarna, och att de reformer som syftar till att säkerställa en universell täckning är en förutsättning för att förbättra jämlikheten på hälsoområdet.

| 31. | Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem kan bidra till att ekonomiskt stärka ett hälso- och sjukvårdssystem, och att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att effektivt strukturera detta på lokal nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem kan bidra till att ekonomiskt stärka ett hälso- och sjukvårdssystem, och att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att effektivt strukturera detta på lokal nivå.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det i princip finns två system som kan säkra fri hälso- och sjukvård efter behov, nämligen allmänna sociala trygghetssystem som är skattefinansierade och obligatoriska socialförsäkringssystem. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det i princip finns två system som kan säkra fri hälso- och sjukvård efter behov, nämligen allmänna sociala trygghetssystem som är skattefinansierade och obligatoriska socialförsäkringssystem.

| 33. | Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem måste vara solidariskt och anpassat till den kulturella, sociala och politiska situation som råder. Det kan därför varken handla om en enkel överföring av ett importerat system eller ett oförändrat arv från kolonialtiden. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem måste vara solidariskt och anpassat till den kulturella, sociala och politiska situation som råder. Det kan därför varken handla om en enkel överföring av ett importerat system eller ett oförändrat arv från kolonialtiden.

| 34. | Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem måste ge tillgång till hälso- och sjukvård för alla, drivas utan vinstsyfte och bygga på invånarnas deltagande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem måste ge tillgång till hälso- och sjukvård för alla, drivas utan vinstsyfte och bygga på invånarnas deltagande.

| 35. | Europarlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem kan bidra till att vägleda och påverka hälso- och sjukvårdspolitiken i den stat där det tillämpas, till fördel för förmånstagarna. |
| --- | --- |

35.

Europarlamentet anser att ett sjukförsäkringssystem kan bidra till att vägleda och påverka hälso- och sjukvårdspolitiken i den stat där det tillämpas, till fördel för förmånstagarna.

| 36. | Europaparlamentet anser att sjukkassor är den bästa lösningen för att skapa en social dynamik, eftersom de bygger på solidaritet och möjliggör allmän tillgång till vård. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att sjukkassor är den bästa lösningen för att skapa en social dynamik, eftersom de bygger på solidaritet och möjliggör allmän tillgång till vård.

| 37. | Europaparlamentet anser att sjukkassorna spelar en viktig roll för stärkandet av den sociala sammanhållningen, för möjligheten att främja tillgång till sjukvård av god kvalitet och för ett verkligt deltagande från allmänhetens sida i utformningen och genomförandet av hälso- och sjukvårdspolitiken, samtidigt som de kopplas till de formella systemen för socialt skydd. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att sjukkassorna spelar en viktig roll för stärkandet av den sociala sammanhållningen, för möjligheten att främja tillgång till sjukvård av god kvalitet och för ett verkligt deltagande från allmänhetens sida i utformningen och genomförandet av hälso- och sjukvårdspolitiken, samtidigt som de kopplas till de formella systemen för socialt skydd.

| 38. | Europaparlamentet anser att tack vare sjukkassorna har försäkringsbranschen kunnat anpassas till de socioekonomiska villkoren för befolkningarna inom den informella ekonomin, som är utestängda från de formella systemen och de kommersiella försäkringarna, och att de därför är en lämplig lösning för att uppnå målet om allmän täckning i låg- och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att tack vare sjukkassorna har försäkringsbranschen kunnat anpassas till de socioekonomiska villkoren för befolkningarna inom den informella ekonomin, som är utestängda från de formella systemen och de kommersiella försäkringarna, och att de därför är en lämplig lösning för att uppnå målet om allmän täckning i låg- och medelinkomstländer.

| 39. | Europaparlamentet anser att sjukkassornas främsta mål inte är att ta över statens ansvar, utan att de utgör ett alternativ för att övervinna hindren för tillgång till sjukvård och möjliggöra en bättre tillgång till kvalitativ vård för alla medborgare, oavsett inkomst, samtidigt som staten uppmuntras att på nytt investera på detta område. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att sjukkassornas främsta mål inte är att ta över statens ansvar, utan att de utgör ett alternativ för att övervinna hindren för tillgång till sjukvård och möjliggöra en bättre tillgång till kvalitativ vård för alla medborgare, oavsett inkomst, samtidigt som staten uppmuntras att på nytt investera på detta område.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som vissa stater har gjort mot bakgrund av lokala förhållanden och behov för att stödja initiativ som är sektorsinriktade (jordbrukare, kaffeodlare, kvinnogrupper eller kvartersgrupper) etniska, gruppbaserade eller har en traditionell form, som exempelvis tontiner. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som vissa stater har gjort mot bakgrund av lokala förhållanden och behov för att stödja initiativ som är sektorsinriktade (jordbrukare, kaffeodlare, kvinnogrupper eller kvartersgrupper) etniska, gruppbaserade eller har en traditionell form, som exempelvis tontiner.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att flera länder, t.ex. Burundi, Burkina Faso, Kap Verde, Senegal, Benin, Rwanda, Tanzania, Ghana, Nigeria, Guinea och Kamerun har infört system som ibland skiljer sig åt väsentligt, men som varit framgångsrika. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att flera länder, t.ex. Burundi, Burkina Faso, Kap Verde, Senegal, Benin, Rwanda, Tanzania, Ghana, Nigeria, Guinea och Kamerun har infört system som ibland skiljer sig åt väsentligt, men som varit framgångsrika.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa systemen till de solidariska värderingarna och till den afrikanska kulturen. Familjebegreppet har en vidare betydelse i Afrika och detta väcker frågan om antalet förmånstagare som ska täckas av sjukkassorna om de har utformats efter västerländska förhållanden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa systemen till de solidariska värderingarna och till den afrikanska kulturen. Familjebegreppet har en vidare betydelse i Afrika och detta väcker frågan om antalet förmånstagare som ska täckas av sjukkassorna om de har utformats efter västerländska förhållanden.

| 43. | Europaparlamentet framhåller den förmedlarroll som utvandrarna från de afrikanska länderna söder om Sahara skulle kunna spela för att uppmärksamma sina landsmän på värdet av att införa sjukkassor i sina länder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller den förmedlarroll som utvandrarna från de afrikanska länderna söder om Sahara skulle kunna spela för att uppmärksamma sina landsmän på värdet av att införa sjukkassor i sina länder.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av det ömsesidiga beroendet mellan försäkringssystemen och en horisontell strukturering av hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom befolkningen inte kommer att se nyttan med att betala avgifter om inte tillgången till vård och läkemedel kan garanteras. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar behovet av det ömsesidiga beroendet mellan försäkringssystemen och en horisontell strukturering av hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom befolkningen inte kommer att se nyttan med att betala avgifter om inte tillgången till vård och läkemedel kan garanteras.

| 45. | Europaparlamentet är övertygat om att en försäkringsbaserad strategi förutsätter att befolkningen informeras genom särskilt anpassade program. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är övertygat om att en försäkringsbaserad strategi förutsätter att befolkningen informeras genom särskilt anpassade program.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sina olika program fortsätta att lägga tonvikten på konkreta projekt, som inriktar sig på socioekonomiska hälsofaktorer, som t.ex. dricksvatten, vägnät, livsmedelssäkerhet, anständig boende- och arbetsmiljö, miljöskydd och bekämpning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sina olika program fortsätta att lägga tonvikten på konkreta projekt, som inriktar sig på socioekonomiska hälsofaktorer, som t.ex. dricksvatten, vägnät, livsmedelssäkerhet, anständig boende- och arbetsmiljö, miljöskydd och bekämpning av klimatförändringarna.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de europeiska laboratorierna att i enlighet med bestämmelserna i Tripsavtalen förhandla fram en partnerskapsbaserad ansats, som respekterar patentskyddet för de utvecklade marknaderna och omfattar frivilliga licensavtal, stöd till hälso- och sjukvårdsprogram, tekniköverföring och en höjning av den lokala produktionskapaciteten i syfte att sänka läkemedelspriserna i låginkomstländerna (genom differentierad prissättning). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de europeiska laboratorierna att i enlighet med bestämmelserna i Tripsavtalen förhandla fram en partnerskapsbaserad ansats, som respekterar patentskyddet för de utvecklade marknaderna och omfattar frivilliga licensavtal, stöd till hälso- och sjukvårdsprogram, tekniköverföring och en höjning av den lokala produktionskapaciteten i syfte att sänka läkemedelspriserna i låginkomstländerna (genom differentierad prissättning).

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att i avtal om ekonomiskt partnerskap inte inkludera bestämmelser om immateriella rättigheter som utgör ytterligare hinder för tillgången till viktiga läkemedel. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att EU enligt Dohadeklarationen från 2001 om Tripsavtalet och folkhälsa har förbundit sig att låta folkhälsan gå före de egna handelsintressena. Parlamentet uppmanar vidare EU att använda avtalen om ekonomiskt partnerskap för att hjälpa AVS-länderna att tillämpa den flexibilitet som föreskrivs i Dohadeklarationen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att i avtal om ekonomiskt partnerskap inte inkludera bestämmelser om immateriella rättigheter som utgör ytterligare hinder för tillgången till viktiga läkemedel. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att EU enligt Dohadeklarationen från 2001 om Tripsavtalet och folkhälsa har förbundit sig att låta folkhälsan gå före de egna handelsintressena. Parlamentet uppmanar vidare EU att använda avtalen om ekonomiskt partnerskap för att hjälpa AVS-länderna att tillämpa den flexibilitet som föreskrivs i Dohadeklarationen.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram överskådliga indikatorer för finansieringen av hälso- och sjukvården i de olika länderna, däribland kostnaderna vid sjukdom för vård och arbetsoförmåga, spädbarns- och mödradödligheten, befolkningsmängden, landets inkomstnivå, etc. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram överskådliga indikatorer för finansieringen av hälso- och sjukvården i de olika länderna, däribland kostnaderna vid sjukdom för vård och arbetsoförmåga, spädbarns- och mödradödligheten, befolkningsmängden, landets inkomstnivå, etc.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja den horisontella hälso- och sjukvårdsmodellen och att i sina hälsopolitiska principer inbegripa den roll som sjukkassorna spelar som hälsoskyddsmekanism tillsammans med andra metoder för att bidra till att utvidga sjukförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja den horisontella hälso- och sjukvårdsmodellen och att i sina hälsopolitiska principer inbegripa den roll som sjukkassorna spelar som hälsoskyddsmekanism tillsammans med andra metoder för att bidra till att utvidga sjukförsäkringssystemen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillgång till hälso- och sjukvårdssystemen för vissa grupper som har svårt att få tillgång till hälso- och sjukvård, såsom herde. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillgång till hälso- och sjukvårdssystemen för vissa grupper som har svårt att få tillgång till hälso- och sjukvård, såsom herde.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta en resolut ståndpunkt vid sammanträdet i den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria som ska hållas i New York i oktober 2010, och att engagera sig i konkreta projekt för perioden 2011–2013. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta en resolut ståndpunkt vid sammanträdet i den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria som ska hållas i New York i oktober 2010, och att engagera sig i konkreta projekt för perioden 2011–2013.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera sitt stöd till de vertikala fonderna med rekommendationer i syfte att främja ”diagonala” stödinsatser till grundläggande sjukvårdstjänster i de berörda länderna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att utfärda rekommendationer till de vertikala fonderna så att dessa utarbetar exitstrategier för partnerländerna på medellång sikt, allteftersom fondernas mål uppnås. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera sitt stöd till de vertikala fonderna med rekommendationer i syfte att främja ”diagonala” stödinsatser till grundläggande sjukvårdstjänster i de berörda länderna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att utfärda rekommendationer till de vertikala fonderna så att dessa utarbetar exitstrategier för partnerländerna på medellång sikt, allteftersom fondernas mål uppnås.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra större sammanhang i politiken för yttre förbindelser genom att utarbeta ett meddelande om socialt skydd i utvecklingssamarbete, vilket föreslogs i rådets slutsatser om främjande av sysselsättning genom EU:s utvecklingssamarbete (21 juni 2007). Parlamentet anser att detta meddelande bör knytas till en konkret, tidsbegränsad handlingsplan med öronmärkta resurser. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra större sammanhang i politiken för yttre förbindelser genom att utarbeta ett meddelande om socialt skydd i utvecklingssamarbete, vilket föreslogs i rådets slutsatser om främjande av sysselsättning genom EU:s utvecklingssamarbete (21 juni 2007). Parlamentet anser att detta meddelande bör knytas till en konkret, tidsbegränsad handlingsplan med öronmärkta resurser.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja införandet av hälsokort i EU:s partnerländer och att tillsammans med de berörda länderna – vid behov på regional nivå – se till att det råder överensstämmelse mellan behov och medel på detta område. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja införandet av hälsokort i EU:s partnerländer och att tillsammans med de berörda länderna – vid behov på regional nivå – se till att det råder överensstämmelse mellan behov och medel på detta område.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta humanitära biståndsåtgärder för hälso- och sjukvård ingå i förbättringen av den övergripande hälso- och sjukvården, samtidigt som hänsyn tas till strategin för sammankoppling av katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta humanitära biståndsåtgärder för hälso- och sjukvård ingå i förbättringen av den övergripande hälso- och sjukvården, samtidigt som hänsyn tas till strategin för sammankoppling av katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att utnyttja den potential som sjukkassorna utgör i förbindelse med planeringen av efterfrågan på sjukvård och att stödja de många befintliga ömsesidiga försäkringsinitiativ som syftar till att främja tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar EU att utnyttja den potential som sjukkassorna utgör i förbindelse med planeringen av efterfrågan på sjukvård och att stödja de många befintliga ömsesidiga försäkringsinitiativ som syftar till att främja tillgången till hälso- och sjukvård.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla mer tekniskt och finansiellt stöd inom sina respektive expertisområden till utvecklingsländernas regeringar för att genomföra och bygga ut socialförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla mer tekniskt och finansiellt stöd inom sina respektive expertisområden till utvecklingsländernas regeringar för att genomföra och bygga ut socialförsäkringssystemen.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och de internationella finansiella instituten, såsom Europeiska investeringsbanken, att stödja utvecklingen av ömsesidiga sjukförsäkringssystem och finansieringen av dem, t.ex. genom kreditgarantier, (med)finansiering av investeringar i kliniker och finansiering, helt eller delvis, av lönerna till anställda inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och de internationella finansiella instituten, såsom Europeiska investeringsbanken, att stödja utvecklingen av ömsesidiga sjukförsäkringssystem och finansieringen av dem, t.ex. genom kreditgarantier, (med)finansiering av investeringar i kliniker och finansiering, helt eller delvis, av lönerna till anställda inom hälso- och sjukvården.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar europeiska försäkringsbolag, banker och sjukkassor att ta initiativ till att överföra sina breda kunskaper och know-how, som har förvärvats under mer än tvåhundra års försäkringshistoria, till nya försäkringssystem i utvecklingsländerna. Kommissionen uppmanas att aktivt stödja och främja sådana initiativ. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar europeiska försäkringsbolag, banker och sjukkassor att ta initiativ till att överföra sina breda kunskaper och know-how, som har förvärvats under mer än tvåhundra års försäkringshistoria, till nya försäkringssystem i utvecklingsländerna. Kommissionen uppmanas att aktivt stödja och främja sådana initiativ.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt stödja utvecklingen av en varaktig infrastruktur för en grundläggande hälso- och sjukvård (sjukhus, vårdcentraler och apotek), utbildningen av kvalificerad hälso- och sjukvårdspersonal och tillgången till läkemedel. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt stödja utvecklingen av en varaktig infrastruktur för en grundläggande hälso- och sjukvård (sjukhus, vårdcentraler och apotek), utbildningen av kvalificerad hälso- och sjukvårdspersonal och tillgången till läkemedel.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den europeiska politiken på området för reproduktiv hälsa främjas inom alla de organisationer som mottar EU-medel. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den europeiska politiken på området för reproduktiv hälsa främjas inom alla de organisationer som mottar EU-medel.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar rådet att sätta press på medlemsstaterna så att de uppfyller sina finansiella åtaganden när det gäller utvecklingsbiståndet. Parlamentet beklagar särskilt att vissa medlemsstater inte avsätter 0,56 procent av BNP till internationellt samarbete. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar rådet att sätta press på medlemsstaterna så att de uppfyller sina finansiella åtaganden när det gäller utvecklingsbiståndet. Parlamentet beklagar särskilt att vissa medlemsstater inte avsätter 0,56 procent av BNP till internationellt samarbete.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och kommissionen att anslå minst 20 procent av alla utvecklingsutgifter till grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning, att öka sina bidrag till den globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, att ge mer resurser till andra program avsedda att förbättra hälso- och sjukvården samt att prioritera mödravården och kampen mot spädbarnsdödligheten. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och kommissionen att anslå minst 20 procent av alla utvecklingsutgifter till grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning, att öka sina bidrag till den globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, att ge mer resurser till andra program avsedda att förbättra hälso- och sjukvården samt att prioritera mödravården och kampen mot spädbarnsdödligheten.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rätta sig efter revisionsrättens synpunkter och rekommendationer (dokument 10/2008) när det gäller det utvecklingsbistånd som kommissionen tillhandahåller för hälsotjänster i Afrika söder om Sahara, inom ramen för sitt engagemang att uppnå millennieutvecklingsmålen, som under alla omständigheter ska uppnås senast 2015. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rätta sig efter revisionsrättens synpunkter och rekommendationer (dokument 10/2008) när det gäller det utvecklingsbistånd som kommissionen tillhandahåller för hälsotjänster i Afrika söder om Sahara, inom ramen för sitt engagemang att uppnå millennieutvecklingsmålen, som under alla omständigheter ska uppnås senast 2015.

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/39

---

Torsdagen den 7 oktober 2010EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013

P7_TA(2010)0356

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013

2011/C 371 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet den 25–26 mars 2010,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 juni 2010 (EUCO 13/10), och framför allt dess antagande av Europa 2020-strategin,

med beaktande av det ståndpunktsdokument som godkändes av utskottet för regional utveckling vid dess sammanträde den 13 juli 2010,

med beaktande av rådets slutsatser om kommissionens strategiska rapport 2010 om genomförandet av programmen inom sammanhållningspolitiken, vilka antogs vid det 3023:e mötet för rådet (utrikes frågor) i Luxemburg den 14 juni 2010,

med beaktande av frågan till kommissionen av den 14 juli 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 (O-0110/2010 – B7-0466/2010),

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet vidhåller att sammanhållningspolitiken, som syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan Europas regioner genom att mobilisera tillväxtpotentialen så att ekonomisk, social och territoriell sammanhållning kan uppnås, har visat sig vara väsentlig för den europeiska integrationsprocessen. Denna politik ger ett europeiskt mervärde, underlättar strävandena efter modernisering och hållbar tillväxt och är ett uttryck för europeisk solidaritet. Enligt andan i fördragen kräver detta en EU-omfattande regionalpolitik som genomförs överallt inom unionens territorium och omfattar Europas alla regioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vidhåller att sammanhållningspolitiken, som syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan Europas regioner genom att mobilisera tillväxtpotentialen så att ekonomisk, social och territoriell sammanhållning kan uppnås, har visat sig vara väsentlig för den europeiska integrationsprocessen. Denna politik ger ett europeiskt mervärde, underlättar strävandena efter modernisering och hållbar tillväxt och är ett uttryck för europeisk solidaritet. Enligt andan i fördragen kräver detta en EU-omfattande regionalpolitik som genomförs överallt inom unionens territorium och omfattar Europas alla regioner.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att Europa står inför en rad utmaningar på lång och kort sikt (1) och att detta ställer krav på antagandet av en anpassad Europa 2020-strategi som kan skapa en ram som gynnar ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande på stabila och hållbara villkor i Europa. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken ofrånkomligen måste genomföras för att strategin ska lyckas och att den fortlöpande måste vara en självständig politik som ger en ram för samverkansvinster mellan unionens alla politikområden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att Europa står inför en rad utmaningar på lång och kort sikt (1) och att detta ställer krav på antagandet av en anpassad Europa 2020-strategi som kan skapa en ram som gynnar ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande på stabila och hållbara villkor i Europa. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken ofrånkomligen måste genomföras för att strategin ska lyckas och att den fortlöpande måste vara en självständig politik som ger en ram för samverkansvinster mellan unionens alla politikområden.

| 3. | Europaparlamentet tillbakavisar varje försök att åter göra sammanhållningspolitiken till en nationell fråga. Eftersom den nuvarande budgetramen har viktiga konsekvenser för den regionala utvecklingen måste man vid den föreslagna översynen av EU:s budget och den framtida budgetramen ta full hänsyn till den regionala dimensionen. För att kunna uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning är det ett oeftergivligt villkor att EU har en stark regionalpolitik med adekvata ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tillbakavisar varje försök att åter göra sammanhållningspolitiken till en nationell fråga. Eftersom den nuvarande budgetramen har viktiga konsekvenser för den regionala utvecklingen måste man vid den föreslagna översynen av EU:s budget och den framtida budgetramen ta full hänsyn till den regionala dimensionen. För att kunna uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning är det ett oeftergivligt villkor att EU har en stark regionalpolitik med adekvata ekonomiska resurser.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att territoriell sammanhållning enligt Lissabonfördragets bestämmelser förutsätter ett målinriktat angreppssätt för den territoriella utvecklingen som leder till en utveckling med flera centrum genom att samverkansvinster skapas och regionalpolitikens resurser inte spjälkas upp på olika sektorer. Därför måste politiken också vara tillräckligt flexibel för att kunna ta hänsyn till regionala särdrag och stödja eftersatta regioner i deras arbete med att övervinna sina svårigheter i samhället och ekonomin. De yttersta randområdena, gränsregionerna, regioner med geografiska särdrag och andra regioner där utvecklingen möter särskilda utmaningar måste också i fortsättningen kunna dra nytta av särskilda bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att territoriell sammanhållning enligt Lissabonfördragets bestämmelser förutsätter ett målinriktat angreppssätt för den territoriella utvecklingen som leder till en utveckling med flera centrum genom att samverkansvinster skapas och regionalpolitikens resurser inte spjälkas upp på olika sektorer. Därför måste politiken också vara tillräckligt flexibel för att kunna ta hänsyn till regionala särdrag och stödja eftersatta regioner i deras arbete med att övervinna sina svårigheter i samhället och ekonomin. De yttersta randområdena, gränsregionerna, regioner med geografiska särdrag och andra regioner där utvecklingen möter särskilda utmaningar måste också i fortsättningen kunna dra nytta av särskilda bestämmelser.

| 5. | Europaparlamentet understryker att man måste kunna dra nytta av tidigare erfarenheter tillsammans med exempel på bästa praxis och gemenskapsinitiativ som tidigare visat sig framgångsrika för att mer koncentrerat kunna inrikta sig på sammanhållningspolitikens stadsdimension. Parlamentet betonar ytterligare att städerna spelar en dynamisk roll i den regionala ekonomiska utvecklingen och ger en positiv ekonomisk stimulans till landsbygden omkring. Därför bör man under nästa programplaneringsperiod bevilja anslag till investeringar i projekt både i stads- och förortsmiljö. Man måste överväga att använda ett lämpligt redskap för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att man måste kunna dra nytta av tidigare erfarenheter tillsammans med exempel på bästa praxis och gemenskapsinitiativ som tidigare visat sig framgångsrika för att mer koncentrerat kunna inrikta sig på sammanhållningspolitikens stadsdimension. Parlamentet betonar ytterligare att städerna spelar en dynamisk roll i den regionala ekonomiska utvecklingen och ger en positiv ekonomisk stimulans till landsbygden omkring. Därför bör man under nästa programplaneringsperiod bevilja anslag till investeringar i projekt både i stads- och förortsmiljö. Man måste överväga att använda ett lämpligt redskap för att uppnå dessa mål.

| 6. | Europaparlamentet betonar att förvaltning på flera olika nivåer är en av sammanhållningspolitikens viktigaste principer och har en grundläggande betydelse för kvaliteten i beslutsfattandet, den strategiska planeringen och genomförandet av målen. Därför måste det i framtiden bli obligatoriskt med ett integrerat förhållningssätt vid genomförandet av politiken. Dessutom är subsidiaritetsprincipen, i den förstärkta och utvidgade utformning den fått i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, en bättre definierad partnerskapsprincip samt transparens, grundläggande för det korrekta genomförandet av all EU-politik och bör förstärkas i enlighet därmed. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att förvaltning på flera olika nivåer är en av sammanhållningspolitikens viktigaste principer och har en grundläggande betydelse för kvaliteten i beslutsfattandet, den strategiska planeringen och genomförandet av målen. Därför måste det i framtiden bli obligatoriskt med ett integrerat förhållningssätt vid genomförandet av politiken. Dessutom är subsidiaritetsprincipen, i den förstärkta och utvidgade utformning den fått i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, en bättre definierad partnerskapsprincip samt transparens, grundläggande för det korrekta genomförandet av all EU-politik och bör förstärkas i enlighet därmed.

| 7. | Europaparlamentet anser att de nuvarande målen bör kvarstå i sin grundläggande utformning och att den territoriella sammanhållning, med sitt tydliga europeiska mervärde, bör förstärkasAndra åtgärder, såsom öronmärkning och god praxis bör utvärderas och gemensamma problem bör identifieras, tillsammans med lösningar på dem. Dessa åtgärder skulle bland annat kunna omfatta fastställandet av gemensamma mål samt rationell användning av delade resurser. Utgifterna bör inriktas på nyckelprioriteringar som innebär ett europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de nuvarande målen bör kvarstå i sin grundläggande utformning och att den territoriella sammanhållning, med sitt tydliga europeiska mervärde, bör förstärkasAndra åtgärder, såsom öronmärkning och god praxis bör utvärderas och gemensamma problem bör identifieras, tillsammans med lösningar på dem. Dessa åtgärder skulle bland annat kunna omfatta fastställandet av gemensamma mål samt rationell användning av delade resurser. Utgifterna bör inriktas på nyckelprioriteringar som innebär ett europeiskt mervärde.

| 8. | Europaparlamentet vill att sammanhållningspolitiken under perioden efter 2013 ska erbjuda ett enkelt och rättvist övergångssystem som medger insyn och tar hänsyn både till tidigare erfarenheter och till de senaste trenderna i de berörda regionernas sociala och ekonomiska situation och hjälper dem på vägen mot tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vill att sammanhållningspolitiken under perioden efter 2013 ska erbjuda ett enkelt och rättvist övergångssystem som medger insyn och tar hänsyn både till tidigare erfarenheter och till de senaste trenderna i de berörda regionernas sociala och ekonomiska situation och hjälper dem på vägen mot tillväxt och utveckling.

| 9. | Europaparlamentet anser att BNP måste kvarstå som utslagsgivande kriterium för berättigandet till regionalpolitiskt stöd, medan andra mätbara indikatorer kan tillkomma om de har visat sig relevanta, vilket ger de nationella myndigheterna möjlighet att på lämplig beslutandenivå tillämpa andra indikatorer som tar hänsyn till regionernas och städernas särdrag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att BNP måste kvarstå som utslagsgivande kriterium för berättigandet till regionalpolitiskt stöd, medan andra mätbara indikatorer kan tillkomma om de har visat sig relevanta, vilket ger de nationella myndigheterna möjlighet att på lämplig beslutandenivå tillämpa andra indikatorer som tar hänsyn till regionernas och städernas särdrag.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att Europeiska socialfonden fortsätter att lyda under förordningarna om allmänna bestämmelser för sammanhållningspolitikens medel, men att fonden behöver egna bestämmelser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på att Europeiska socialfonden fortsätter att lyda under förordningarna om allmänna bestämmelser för sammanhållningspolitikens medel, men att fonden behöver egna bestämmelser.

| 11. | Europaparlamentet vill att politiken för landsbygdsutveckling enligt den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare ska samordnas med målen för utvecklingen i riktning mot sammanhållning och skötas på regional nivå så att den verkligen blir anpassad efter behoven. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill att politiken för landsbygdsutveckling enligt den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare ska samordnas med målen för utvecklingen i riktning mot sammanhållning och skötas på regional nivå så att den verkligen blir anpassad efter behoven.

| 12. | Europaparlamentet kräver att sammanhållningspolitiken och systemet för hur den omsätts i handling blir mera resultatorienterade och syftar till bättre effektivitet och ändamålsenlighet för att få till stånd en optimal balans mellan å ena sidan kvaliteten i utförandet och å andra sidan den ekonomiska kontrollen. Detta kräver avsevärt bättre system för övervakning och utvärdering, en effektivare förvaltning och färre misstag och dessutom objektiva och mätbara indikatorer som är jämförbara i hela EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att sammanhållningspolitiken och systemet för hur den omsätts i handling blir mera resultatorienterade och syftar till bättre effektivitet och ändamålsenlighet för att få till stånd en optimal balans mellan å ena sidan kvaliteten i utförandet och å andra sidan den ekonomiska kontrollen. Detta kräver avsevärt bättre system för övervakning och utvärdering, en effektivare förvaltning och färre misstag och dessutom objektiva och mätbara indikatorer som är jämförbara i hela EU.

| 13. | Europaparlamentet instämmer med att genomförandet av politiken måste fortsätta att förenklas och åtföljas av enklare nationella och regionala förfaranden, och betonar i detta sammanhang att det måste skapas en riktig balans mellan å ena sidan enkla förfaranden och å andra sidan effektivitet och sund ekonomisk förvaltning. Sammanhållningspolitiken bör därför bli en användarvänlig politik med ökad synlighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet instämmer med att genomförandet av politiken måste fortsätta att förenklas och åtföljas av enklare nationella och regionala förfaranden, och betonar i detta sammanhang att det måste skapas en riktig balans mellan å ena sidan enkla förfaranden och å andra sidan effektivitet och sund ekonomisk förvaltning. Sammanhållningspolitiken bör därför bli en användarvänlig politik med ökad synlighet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar till användning av finansieringstekniska redskap, roterande fonder och övergripande stöd samt efterlyser enklare tillgång till riskkapital och mikrofinansiering. Medlemsstaterna bör dra större nytta av det tekniska stöd som står till buds för att stärka kapaciteteten hos lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter, framför allt frivilligorganisationer och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar till användning av finansieringstekniska redskap, roterande fonder och övergripande stöd samt efterlyser enklare tillgång till riskkapital och mikrofinansiering. Medlemsstaterna bör dra större nytta av det tekniska stöd som står till buds för att stärka kapaciteteten hos lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter, framför allt frivilligorganisationer och små och medelstora företag.

| 15. | Europaparlamentet anser att politiken för regional utveckling bildar själva kärnpunkten i unionens ekonomiska, sociala och territoriella utveckling och därför förtjänar att få en formell ministerstruktur som politisk plattform. Kommissionens roll att sköta och utforma denna politik bör också utvidgas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att politiken för regional utveckling bildar själva kärnpunkten i unionens ekonomiska, sociala och territoriella utveckling och därför förtjänar att få en formell ministerstruktur som politisk plattform. Kommissionens roll att sköta och utforma denna politik bör också utvidgas.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar från november 2008: ”Regions 2020, An Assessment of Future Challenges for EU Regions”.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/41

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Europeiska socialfondens framtid

P7_TA(2010)0357

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om Europeiska socialfondens framtid

2011/C 371 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 25–26 mars 2010,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 juni 2010 (EUCO 13/10), och framför allt dess antagande av Europa 2020-strategin,

med beaktande av OECD:s rapport från 2010 om utbildningens roll i dessa kristider,

med beaktande av rådets slutsatser om kommissionens strategiska rapport 2010 om genomförandet av programmen inom sammanhållningspolitiken, vilka antogs vid det 3023:e mötet för rådet (utrikes frågor) i Luxemburg den 14 juni 2010,

med beaktande av artikel 6 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

med beaktande av artikel 156 i EUF-fördraget,

med beaktande av artikel 162 i EUF-fördraget,

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska socialfonden (ESF) innehar en nyckelroll för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, främja en anpassning av arbetstagarnas kompetens till arbetsmarknadens krav och en integration av arbetstagarna på arbetsmarknaden samt för att stärka den sociala delaktigheten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska socialfonden (ESF) innehar en nyckelroll för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, främja en anpassning av arbetstagarnas kompetens till arbetsmarknadens krav och en integration av arbetstagarna på arbetsmarknaden samt för att stärka den sociala delaktigheten.

| 2. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på de fyra sysselsättningsriktlinjerna som parlamentet antagit och välkomnar att främjandet av sysselsättning och kampen mot fattigdom återfinns bland dessa mål i samband med integrering/återintegrering i arbetslivet genom utbildning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på de fyra sysselsättningsriktlinjerna som parlamentet antagit och välkomnar att främjandet av sysselsättning och kampen mot fattigdom återfinns bland dessa mål i samband med integrering/återintegrering i arbetslivet genom utbildning.

| 3. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att framsteg görs för att uppnå Europa 2020-målen och riktmärkena, särskilt på sysselsättningsområdet och området för sociala frågor, för att strategin ska bli trovärdig. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att framsteg görs för att uppnå Europa 2020-målen och riktmärkena, särskilt på sysselsättningsområdet och området för sociala frågor, för att strategin ska bli trovärdig.

| 4. | Europaparlamentet anser att Europa 2020-målen och riktmärkena kan uppnås genom användning av detta instrument för att stödja små och medelstora företag och för att anpassa utbildningssystemet och yrkesutbildningen till de små och medelstora företagens behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att Europa 2020-målen och riktmärkena kan uppnås genom användning av detta instrument för att stödja små och medelstora företag och för att anpassa utbildningssystemet och yrkesutbildningen till de små och medelstora företagens behov.

| 5. | Europaparlamentet anser att större fokus på välfungerande arbetsmarknader och sociala villkor är av avgörande betydelse för att stimulera tillväxt och produktivitet samt förbättra sysselsättningsresultaten i Europa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att större fokus på välfungerande arbetsmarknader och sociala villkor är av avgörande betydelse för att stimulera tillväxt och produktivitet samt förbättra sysselsättningsresultaten i Europa.

| 6. | För att Europa 2020-målen ska kunna uppnås anser Europaparlamentet också att stor tonvikt måste läggas på ett moderniserat utbildningssystem och yrkesutbildning, anständiga arbetsvillkor, inbegripet kampen mot otrygga anställningsförhållanden och svartarbete, jämställdhet mellan könen, skapande av möjligheter för att förena arbete och familjeliv. Dessutom måste man se till att människor som för närvarande är uteslutna från arbetsmarknaden kan komma in på den. |
| --- | --- |

6.

För att Europa 2020-målen ska kunna uppnås anser Europaparlamentet också att stor tonvikt måste läggas på ett moderniserat utbildningssystem och yrkesutbildning, anständiga arbetsvillkor, inbegripet kampen mot otrygga anställningsförhållanden och svartarbete, jämställdhet mellan könen, skapande av möjligheter för att förena arbete och familjeliv. Dessutom måste man se till att människor som för närvarande är uteslutna från arbetsmarknaden kan komma in på den.

| 7. | Europaparlamentet anser att ESF måste stärkas eftersom den är huvudmotorn bakom Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder ESF för att investera i kompetensutvecklings-, sysselsättnings-, utbildnings- och fortbildningsverksamhet i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ESF måste stärkas eftersom den är huvudmotorn bakom Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder ESF för att investera i kompetensutvecklings-, sysselsättnings-, utbildnings- och fortbildningsverksamhet i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen.

| 8. | Europaparlamentet anser att ESF:s effektivitet beror på dess kapacitet att anpassa sig till de olika problem som uppstår på grund av de särskilda lokala och regionala förhållandena. Parlamentet uppmuntrar därför till ett underifrånperspektiv vid fastställandet av fondens syften. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att ESF:s effektivitet beror på dess kapacitet att anpassa sig till de olika problem som uppstår på grund av de särskilda lokala och regionala förhållandena. Parlamentet uppmuntrar därför till ett underifrånperspektiv vid fastställandet av fondens syften.

| 9. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för att uppnå social och territoriell sammanhållning är strategier för såväl hållbar ekonomisk tillväxt som sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för att uppnå social och territoriell sammanhållning är strategier för såväl hållbar ekonomisk tillväxt som sysselsättning i Europa.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att territoriell sammanhållning visserligen är viktigt, men att det är ännu viktigare att fortsätta ansträngningarna för att uppnå social sammanhållning i enlighet med bokstaven och andan i fördragen, särskilt artikel 9 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att territoriell sammanhållning visserligen är viktigt, men att det är ännu viktigare att fortsätta ansträngningarna för att uppnå social sammanhållning i enlighet med bokstaven och andan i fördragen, särskilt artikel 9 i EUF-fördraget.

| 11. | Europaparlamentet betonar att EU:s regionalpolitik och EU:s socialpolitik hör ihop och att båda är avgörande för om Europa 2020-strategin ska lyckas. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en tydlig ram för att åstadkomma samverkansvinster mellan unionens alla politikområden och strukturfonderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att EU:s regionalpolitik och EU:s socialpolitik hör ihop och att båda är avgörande för om Europa 2020-strategin ska lyckas. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en tydlig ram för att åstadkomma samverkansvinster mellan unionens alla politikområden och strukturfonderna.

| 12. | Europaparlamentet betonar att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bör stärkas genom att anställbarheten och sysselsättningsmöjligheterna förbättras, vilket stimulerar en hög sysselsättningsnivå och garanterar fler och bättre arbeten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen bör stärkas genom att anställbarheten och sysselsättningsmöjligheterna förbättras, vilket stimulerar en hög sysselsättningsnivå och garanterar fler och bättre arbeten.

| 13. | Europaparlamentet betonar därför vikten av att alla insatser som överhuvudtaget är möjliga vidtas för att garantera att EU:s politik och instrument fungerar ihop på ett samordnat och ömsesidigt stödjande sätt, för att hjälpa människor i Europa att hitta arbeten av hög kvalitet, gå vidare i sina karriärer, komma ifrån fattigdom med hjälp av arbetslivsintegrering som bygger på utbildning, undvika alla slags former av social utestängning och rent allmänt dra nytta av den framtida tillväxten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar därför vikten av att alla insatser som överhuvudtaget är möjliga vidtas för att garantera att EU:s politik och instrument fungerar ihop på ett samordnat och ömsesidigt stödjande sätt, för att hjälpa människor i Europa att hitta arbeten av hög kvalitet, gå vidare i sina karriärer, komma ifrån fattigdom med hjälp av arbetslivsintegrering som bygger på utbildning, undvika alla slags former av social utestängning och rent allmänt dra nytta av den framtida tillväxten.

| 14. | Europaparlamentet erkänner att strukturfonderna till stor del fortsätter att vara det huvudsakliga finansieringsinstrumentet för att uppnå sociala mål, och uppmanar kommissionen att främja samverkansvinster med andra program och att stödja konsekvens mellan de fleråriga ramprogrammen, såsom Daphne, Progress, folkhälsoprogrammet och programmet Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erkänner att strukturfonderna till stor del fortsätter att vara det huvudsakliga finansieringsinstrumentet för att uppnå sociala mål, och uppmanar kommissionen att främja samverkansvinster med andra program och att stödja konsekvens mellan de fleråriga ramprogrammen, såsom Daphne, Progress, folkhälsoprogrammet och programmet Ett Europa för medborgarna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka strukturfondernas potential genom förenkling framför allt av kontroller, genom flexibilitet och förbättrade förfaranden och uppföljningar samt genom att betona den sociala integrationsdimensionen, för att hjälpa medlemsstaterna att optimera social- och sysselsättningspolitikens resultat och skapa hållbar tillväxt. Parlamentet betonar att öppenheten inom ESF måste öka när det gäller fördelningen av medel så att det EU:s ansträngningar för att öka sysselsättningen verkligen blir tydliga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka strukturfondernas potential genom förenkling framför allt av kontroller, genom flexibilitet och förbättrade förfaranden och uppföljningar samt genom att betona den sociala integrationsdimensionen, för att hjälpa medlemsstaterna att optimera social- och sysselsättningspolitikens resultat och skapa hållbar tillväxt. Parlamentet betonar att öppenheten inom ESF måste öka när det gäller fördelningen av medel så att det EU:s ansträngningar för att öka sysselsättningen verkligen blir tydliga.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av ESF som ett nyckelinstrument för att bekämpa arbetslöshet och förbättra utbildning och livslång yrkesutbildning för arbetstagarna – särskilt nu under den pågående sysselsättningskrisen – samt för att bekämpa fattigdom och utestängning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av ESF som ett nyckelinstrument för att bekämpa arbetslöshet och förbättra utbildning och livslång yrkesutbildning för arbetstagarna – särskilt nu under den pågående sysselsättningskrisen – samt för att bekämpa fattigdom och utestängning.

| 17. | Europaparlamentet anser att ESF:s uppgift att förbättra arbetstagarnas anställbarhet och anpassningsförmåga måste stärkas. Kommissionen uppmanas att överväga samtliga politiska alternativ för att öka ESF:s bidrag till strukturfondernas framtida uppbyggnad, i syfte att framhålla EU som social modell. Parlamentet anser att det finns betydande fördelar med att låta ESF fortsätta lyda under grundförordningen om allmänna bestämmelser för fonderna, men med sina egna bestämmelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att ESF:s uppgift att förbättra arbetstagarnas anställbarhet och anpassningsförmåga måste stärkas. Kommissionen uppmanas att överväga samtliga politiska alternativ för att öka ESF:s bidrag till strukturfondernas framtida uppbyggnad, i syfte att framhålla EU som social modell. Parlamentet anser att det finns betydande fördelar med att låta ESF fortsätta lyda under grundförordningen om allmänna bestämmelser för fonderna, men med sina egna bestämmelser.

| 18. | Europaparlamentet anser att nya problem växer fram till följd av den fria rörligheten för personer på den inre marknaden i vissa delar av EU, framför allt i de större städerna, när det gäller akut socialt stöd till personer som inte kan försörja sig själva, vilket ökar trycket på (ideella) privata och offentliga serviceinrättningar som tillhandahåller akut hjälp åt till exempel hemlösa eller marginaliserade grupper i vårt samhälle. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att nya problem växer fram till följd av den fria rörligheten för personer på den inre marknaden i vissa delar av EU, framför allt i de större städerna, när det gäller akut socialt stöd till personer som inte kan försörja sig själva, vilket ökar trycket på (ideella) privata och offentliga serviceinrättningar som tillhandahåller akut hjälp åt till exempel hemlösa eller marginaliserade grupper i vårt samhälle.

| 19. | Europaparlamentet betonar att partnerskapsprincipen bidrar till öppenhet, insyn och förenkling och att partnerna därför måste ges möjligheter att leva upp till sin roll fullt ut. Parlamentet betonar att man måste stärka samarbete i partnerskap ytterligare genom att ge ESF stöd till kapacitetsuppbyggnad och fortbildning av partner. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att partnerskapsprincipen bidrar till öppenhet, insyn och förenkling och att partnerna därför måste ges möjligheter att leva upp till sin roll fullt ut. Parlamentet betonar att man måste stärka samarbete i partnerskap ytterligare genom att ge ESF stöd till kapacitetsuppbyggnad och fortbildning av partner.

| 20. | Europaparlamentet anser att ESF innehar en nyckelroll för att främja den sociala dimensionen i den ekonomiska tillväxten och medborgarnas aktiva deltagande i samhället och på arbetsmarknaden, vilket främjar lika möjligheter för alla som ett sätt att sprida social solidaritet och solidaritet mellan generationerna och skapa ett samhälle för alla, i syfte att minska fattigdom. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att ESF innehar en nyckelroll för att främja den sociala dimensionen i den ekonomiska tillväxten och medborgarnas aktiva deltagande i samhället och på arbetsmarknaden, vilket främjar lika möjligheter för alla som ett sätt att sprida social solidaritet och solidaritet mellan generationerna och skapa ett samhälle för alla, i syfte att minska fattigdom.

| 21. | Europaparlamentet anser att resultaten av Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utslagning (2010) kan hjälpa kommissionen att effektivt rikta ESF:s stöd mot fattigdomsbekämpning och social utestängning i EU genom att stödja bättre utbildning för framtida arbeten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att resultaten av Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utslagning (2010) kan hjälpa kommissionen att effektivt rikta ESF:s stöd mot fattigdomsbekämpning och social utestängning i EU genom att stödja bättre utbildning för framtida arbeten.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen den 7 oktober 2010

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/44

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser ***II

P7_TA(2010)0342

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar (11160/4/2010 – C7-0208/2010 – 2007/0152(COD))

2011/C 371 E/09

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11160/4/2010 – C7-0208/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0439),

med beaktande av artiklarna 63.4 och 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0289/2007),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 9 juli 2008 (1),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 79.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av dess resolution av den 5 maj 2010 om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (KOM(2009)0665) – ”Omnibus” (2),

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 januari 2008 (3),

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0261/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 259.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0126.

(3)  EUT C 151, 17.6.2008, s. 50.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/45

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Lazaros Stavrou Lazarou - CY)

P7_TA(2010)0343

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Lazaros Stavrou Lasarou till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0188/2010 – 2010/0818(NLE))

2011/C 371 E/10

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

med beaktande av artikel 286.2 i EUF-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0188/2010),

med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 27 september 2010 höll en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit till ämbetet som ledamot av revisionsrätten,

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0254/2010), och av följande skäl:

| A. | Lazaros Stavrou Lasarou uppfyller villkoren i artikel 286.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Lazaros Stavrou Lasarou uppfyller villkoren i artikel 286.1 i EUF-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Lazaros Stavrou Lasarou till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Lazaros Stavrou Lasarou till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/46

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Nominering av en ledamot av revisionsrätten (Gijs M. de Vries - NL)

P7_TA(2010)0344

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2010 om nomineringen av Gijs M. de Vries till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0191/2010 – 2010/0819(NLE))

2011/C 371 E/11

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

med beaktande av artikel 286.2 i EUF-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0191/2010),

med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 27 september 2010 höll en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit till ämbetet som ledamot av revisionsrätten,

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0255/2010), och av följande skäl:

| A. | Gijs M. de Vries uppfyller villkoren i artikel 286.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Gijs M. de Vries uppfyller villkoren i artikel 286.1 i EUF-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämningen av Gijs M. de Vries till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämningen av Gijs M. de Vries till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/46

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Spanien/Galicia Textiles

P7_TA(2010)0345

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/003 ES/ Galicia Textiles i Spanien) (KOM(2010)0437 – C7-0205/2010 – 2010/2136(BUD))

2011/C 371 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0437 – C7-0205/2010),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0259/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Spanien har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 703 uppsägningar vid 82 företag som är verksamma huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Galicien. |
| --- | --- |

D.

Spanien har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 703 uppsägningar vid 82 företag som är verksamma huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Galicien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa för betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter upprepade påpekanden från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att lämpliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa för betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter upprepade påpekanden från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att lämpliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdagen den 7 oktober 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles från Spanien)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktar sig till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktar sig till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Spanien lämnade den 5 februari 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 82 företag som är verksamma inom huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Galicien (ES11) i Spanien, och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 11 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 844 700 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Spanien lämnade den 5 februari 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 82 företag som är verksamma inom huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Galicien (ES11) i Spanien, och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 11 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 844 700 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd Spanien ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd Spanien ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska tas i anspråk för att tillhandahålla beloppet 1 844 700 EUR för åtagande- och betalningsbemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/50

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/Danfosskoncernen

P7_TA(2010)0346

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/015 DK/Danfosskoncernen från Danmark) (KOM(2010)0416 – C7-0200/2010 – 2010/2134(BUD))

2011/C 371 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0416 – C7-0200/2010),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0258/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 1 443 uppsägningar vid tre företag i Danfosskoncernen som är verksamma inom Nace rev 2 huvudgrupperna 27 och 28 i Nuts II-regionen i södra Danmark. |
| --- | --- |

D.

Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 1 443 uppsägningar vid tre företag i Danfosskoncernen som är verksamma inom Nace rev 2 huvudgrupperna 27 och 28 i Nuts II-regionen i södra Danmark.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa för betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa för betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdagen den 7 oktober 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/015 DK/Danfosskoncernen från Danmark)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter upprättades för att ge kompletterande stöd till uppsagda arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren på grund av globaliseringen och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter upprättades för att ge kompletterande stöd till uppsagda arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren på grund av globaliseringen och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Danmark lämnade in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom Danfosskoncernen. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 8 893 336 EUR tas i anspråk från fonden. |
| --- | --- |

(4)

Danmark lämnade in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom Danfosskoncernen. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 8 893 336 EUR tas i anspråk från fonden.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska tas i anspråk för att tillhandahålla 8 893 336 EUR i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 406, 30.12.2006, s. 1

2

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/53

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Danmark/Linak A/S

P7_TA(2010)0347

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/031 DK/Linak från Danmark) (KOM(2010)0417 – C7-0199/2010 – 2010/2133(BUD))

2011/C 371 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0417 – C7-0199/2010),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0257/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 198 uppsägningar vid företaget Linak som är verksamt inom den elektroniska och mekaniska sektorn i Nuts II-regionen i södra Danmark. |
| --- | --- |

D.

Danmark har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 198 uppsägningar vid företaget Linak som är verksamt inom den elektroniska och mekaniska sektorn i Nuts II-regionen i södra Danmark.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska kunna utnyttjas så måste betalningsbemyndiganden överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av ramprogrammen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdagen den 7 oktober 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/031 DK/Linak från Danmark)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter upprättades för att ge kompletterande stöd till uppsagda arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren på grund av globaliseringen och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter upprättades för att ge kompletterande stöd till uppsagda arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren på grund av globaliseringen och för att hjälpa dem att återintegreras på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett högsta belopp på 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Danmark har lämnat in en ansökan om utnyttjande av fonden på grund av uppsägningar inom Linak A/S. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 213 508 EUR tas i anspråk från fonden. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har lämnat in en ansökan om utnyttjande av fonden på grund av uppsägningar inom Linak A/S. Ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 213 508 EUR tas i anspråk från fonden.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska tas i anspråk för att tillhandahålla 1 213 508 EUR i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1

2

---

| 20.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 371/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 371/56

---

Torsdagen den 7 oktober 2010Tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna ***I

P7_TA(2010)0349

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2010)0256 – C7-0134/2010 – 2010/0137(COD))

2011/C 371 E/15

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0256),

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för Europaparlamentet (C7-0134/2010),

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0256/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 7 oktober 2010P7_TC1-COD(2010)0137

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1091/2010.)

---