# Úradný vestník C 372/2011

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2011.372.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 372 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5420. decembra 2011 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2011.372.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 372

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5420. decembra 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Rada |
| 2011/C 372/01 | Uznesenie Rady o obnovenom európskom programe vzdelávania dospelých | 1 |
| 2011/C 372/02 | Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o zastúpení členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA a o koordinácii pozície EÚ a jej členských štátov pred zasadnutiami agentúry WADA | 7 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

2011/C 372/01

Uznesenie Rady o obnovenom európskom programe vzdelávania dospelých

1

2011/C 372/02

Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o zastúpení členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA a o koordinácii pozície EÚ a jej členských štátov pred zasadnutiami agentúry WADA

7

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2011/C 372/03 | Závery Rady o východnom rozmere účasti a mobility mládeže | 10 |
| 2011/C 372/04 | Závery Rady o ochrane detí v digitálnom svete | 15 |
| 2011/C 372/05 | Závery Rady o kultúrnych a tvorivých kompetenciách a ich úlohe pri budovaní intelektuálneho kapitálu Európy | 19 |
| 2011/C 372/06 | Závery Rady o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva | 24 |
| 2011/C 372/07 | Závery Rady o jazykových kompetenciách na posilnenie mobility | 27 |
| 2011/C 372/08 | Závery Rady o referenčnej hodnote pre vzdelávaciu mobilitu | 31 |
| 2011/C 372/09 | Závery Rady o modernizácii vysokoškolského vzdelávania | 36 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2011/C 372/03

Závery Rady o východnom rozmere účasti a mobility mládeže

10

2011/C 372/04

Závery Rady o ochrane detí v digitálnom svete

15

2011/C 372/05

Závery Rady o kultúrnych a tvorivých kompetenciách a ich úlohe pri budovaní intelektuálneho kapitálu Európy

19

2011/C 372/06

Závery Rady o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva

24

2011/C 372/07

Závery Rady o jazykových kompetenciách na posilnenie mobility

27

2011/C 372/08

Závery Rady o referenčnej hodnote pre vzdelávaciu mobilitu

31

2011/C 372/09

Závery Rady o modernizácii vysokoškolského vzdelávania

36

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/1

---

Uznesenie Rady o obnovenom európskom programe vzdelávania dospelých

2011/C 372/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

KEĎŽE:

V stratégii Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast sa celoživotné vzdelávanie a rozvoj zručností uznávajú za kľúčové prvky pri riešení súčasnej hospodárskej krízy, starnutia obyvateľstva a sociálnej stratégie Európskej únie.

Kríza zdôraznila dôležitú úlohu, ktorú môže vzdelávanie dospelých (1) zohrávať pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020, a to tým, že umožňuje dospelým zlepšiť svoju schopnosť prispôsobiť sa zmenám na trhu práce a v spoločnosti, a to najmä pokiaľ ide o nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Vzdelávanie dospelých je prostriedkom na zvýšenie kvalifikácie alebo rekvalifikáciu tých, ktorých zasiahla nezamestnanosť, reštrukturalizácia a zmeny v kariére, a zároveň významne prispieva k sociálnemu začleneniu, aktívnemu občianstvu a osobnému rozvoju.

SO ZRETEĽOM NA:

| 1. | uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2008 o vzdelávaní dospelých: na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali získavanie znalostí a rozvoj kultúry celoživotného vzdelávania, konkrétne vykonávaním politík v oblasti rovnosti žien a mužov, ktorých cieľom je dosiahnuť väčšiu príťažlivosť, prístupnosť a účinnosť vzdelávania dospelých; |
| --- | --- |

1.

uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2008 o vzdelávaní dospelých: na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali získavanie znalostí a rozvoj kultúry celoživotného vzdelávania, konkrétne vykonávaním politík v oblasti rovnosti žien a mužov, ktorých cieľom je dosiahnuť väčšiu príťažlivosť, prístupnosť a účinnosť vzdelávania dospelých;

| 2. | závery Rady z mája 2008 (2) o vzdelávaní dospelých, v ktorých sa po prvýkrát stanovil súbor spoločných priorít, ktorým sa má venovať pozornosť v oblasti vzdelávania dospelých, pripravila pôda pre intenzívnejšiu európsku spoluprácu medzi rôznymi zainteresovanými stranami a navrhlo niekoľko konkrétnych opatrení na roky 2008 – 2010 (ďalej len „akčný plán“) s cieľom zvýšiť účasť na vzdelávaní dospelých a zlepšiť jeho kvalitu; |
| --- | --- |

2.

závery Rady z mája 2008 (2) o vzdelávaní dospelých, v ktorých sa po prvýkrát stanovil súbor spoločných priorít, ktorým sa má venovať pozornosť v oblasti vzdelávania dospelých, pripravila pôda pre intenzívnejšiu európsku spoluprácu medzi rôznymi zainteresovanými stranami a navrhlo niekoľko konkrétnych opatrení na roky 2008 – 2010 (ďalej len „akčný plán“) s cieľom zvýšiť účasť na vzdelávaní dospelých a zlepšiť jeho kvalitu;

| 3. | uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v Rade, z 21. novembra 2008 o lepšom začlenení poradenstva do stratégií celoživotného vzdelávania, v ktorom sa zdôraznil význam poradenstva ako pokračujúceho procesu, ktorý občanom každého veku a počas celého života umožní určiť ich schopnosti, kompetencie a záujmy, prijať rozhodnutia týkajúce sa vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnania a riadiť ich individuálnu dráhu vo vzdelávaní, v práci a v iných oblastiach; |
| --- | --- |

3.

uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v Rade, z 21. novembra 2008 o lepšom začlenení poradenstva do stratégií celoživotného vzdelávania, v ktorom sa zdôraznil význam poradenstva ako pokračujúceho procesu, ktorý občanom každého veku a počas celého života umožní určiť ich schopnosti, kompetencie a záujmy, prijať rozhodnutia týkajúce sa vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnania a riadiť ich individuálnu dráhu vo vzdelávaní, v práci a v iných oblastiach;

| 4. | závery Rady z 12. mája 2009 (3), v ktorých sa stanovil strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), ktorý je v plnom súlade so stratégiou Európa 2020 a ktorého štyri ciele súvisiace s celoživotným vzdelávaním a mobilitou, kvalitou a efektivitou, spravodlivosťou, sociálnou súdržnosťou a aktívnym občianstvom, ako aj tvorivosťou a inováciou, sú rovnako relevantné aj pre vzdelávanie dospelých; |
| --- | --- |

4.

závery Rady z 12. mája 2009 (3), v ktorých sa stanovil strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), ktorý je v plnom súlade so stratégiou Európa 2020 a ktorého štyri ciele súvisiace s celoživotným vzdelávaním a mobilitou, kvalitou a efektivitou, spravodlivosťou, sociálnou súdržnosťou a aktívnym občianstvom, ako aj tvorivosťou a inováciou, sú rovnako relevantné aj pre vzdelávanie dospelých;

| 5. | spoločnú správu Rady a Komisie na rok 2010 o pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (4), v ktorej sa zdôrazňuje, že v rámci vzdelávania dospelých je tiež dôležité, aby sa pri jeho poskytovaní pokryla celá škála kľúčových kompetencií, a uvádza, že jednou z hlavných výziev je zabezpečiť, aby inovačné metódy boli prínosom pre všetkých študentov vrátane účastníkov vzdelávania dospelých; |
| --- | --- |

5.

spoločnú správu Rady a Komisie na rok 2010 o pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (4), v ktorej sa zdôrazňuje, že v rámci vzdelávania dospelých je tiež dôležité, aby sa pri jeho poskytovaní pokryla celá škála kľúčových kompetencií, a uvádza, že jednou z hlavných výziev je zabezpečiť, aby inovačné metódy boli prínosom pre všetkých študentov vrátane účastníkov vzdelávania dospelých;

| 6. | hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020:






  — | program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, v ktorom sa členské štáty vyzývajú k zabezpečeniu toho, aby ľudia získali zručnosti, ktoré sú potrebné pre ďalšie vzdelávanie a trh práce, a to prostredníctvom všeobecného, učňovského a vysokoškolského vzdelávania, ako aj vzdelávania dospelých, |
| --- | --- | --- |

6.

hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020:

—

program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, v ktorom sa členské štáty vyzývajú k zabezpečeniu toho, aby ľudia získali zručnosti, ktoré sú potrebné pre ďalšie vzdelávanie a trh práce, a to prostredníctvom všeobecného, učňovského a vysokoškolského vzdelávania, ako aj vzdelávania dospelých,

| — | európska platforma proti chudobe, v ktorej sa navrhuje rozvoj inovačného vzdelávania pre znevýhodnené komunity s cieľom zabezpečiť, aby chudobní a sociálne vylúčení ľudia mohli žiť dôstojne a mohli sa aktívne zúčastňovať na živote spoločnosti, |
| --- | --- |

—

európska platforma proti chudobe, v ktorej sa navrhuje rozvoj inovačného vzdelávania pre znevýhodnené komunity s cieľom zabezpečiť, aby chudobní a sociálne vylúčení ľudia mohli žiť dôstojne a mohli sa aktívne zúčastňovať na živote spoločnosti,

| — | inovácia v Únii, v ktorej sa podporuje excelentnosť pri rozvoji vzdelávania a zručností s cieľom zabezpečiť budúci rast založený na inovácii výrobkov, služieb a podnikateľských modelov v Európe, ktorá čelí problému starnúceho obyvateľstva a silným konkurenčným tlakom; |
| --- | --- |

—

inovácia v Únii, v ktorej sa podporuje excelentnosť pri rozvoji vzdelávania a zručností s cieľom zabezpečiť budúci rast založený na inovácii výrobkov, služieb a podnikateľských modelov v Európe, ktorá čelí problému starnúceho obyvateľstva a silným konkurenčným tlakom;

| 7. | závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy (5), v ktorých sa uvádza, že rozšírenie prístupu k vzdelávaniu dospelých môže vytvoriť nové príležitosti pre aktívne začleňovanie a posilnenie sociálnej účasti; |
| --- | --- |

7.

závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy (5), v ktorých sa uvádza, že rozšírenie prístupu k vzdelávaniu dospelých môže vytvoriť nové príležitosti pre aktívne začleňovanie a posilnenie sociálnej účasti;

| 8. | rozhodnutie Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (6), ktorého snahou je podporiť účinné stimuly pre celoživotné vzdelávanie zamestnaných i nezamestnaných, „čím sa zabezpečí, aby mal každý dospelý možnosť rekvalifikovať sa alebo dosiahnuť vyšší stupeň kvalifikácie“; |
| --- | --- |

8.

rozhodnutie Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (6), ktorého snahou je podporiť účinné stimuly pre celoživotné vzdelávanie zamestnaných i nezamestnaných, „čím sa zabezpečí, aby mal každý dospelý možnosť rekvalifikovať sa alebo dosiahnuť vyšší stupeň kvalifikácie“;

| 9. | závery Rady z 18. – 19. novembra 2010 o posilnenej európskej spolupráci v odbornom vzdelávaní a príprave (7), v ktorých sa aktívne nabáda k väčšej účasti jednotlivcov na kontinuálnom odbornom vzdelávaní a príprave, zvýšenému investovaniu do rozvoja ľudských zdrojov, školeniam v rámci podniku a vzdelávaniu na pracovisku a užšej spolupráci medzi inštitúciami odborného vzdelávania a zamestnávateľmi, a to najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu pracovníkov s nízkou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

9.

závery Rady z 18. – 19. novembra 2010 o posilnenej európskej spolupráci v odbornom vzdelávaní a príprave (7), v ktorých sa aktívne nabáda k väčšej účasti jednotlivcov na kontinuálnom odbornom vzdelávaní a príprave, zvýšenému investovaniu do rozvoja ľudských zdrojov, školeniam v rámci podniku a vzdelávaniu na pracovisku a užšej spolupráci medzi inštitúciami odborného vzdelávania a zamestnávateľmi, a to najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu pracovníkov s nízkou kvalifikáciou.

VÍTA SKUTOČNOSŤ, ŽE:

sa začalo pracovať vo všetkých prvoradých oblastiach akčného plánu na roky 2008 – 2010, aj keď v každej krajine inou rýchlosťou:

| — | reformy v oblasti vzdelávania dospelých sú čoraz viac zakotvené v celkovom rozvoji vzdelávania a odbornej prípravy, a to konkrétne v rozvoji národných kvalifikačných rámcov a stratégií celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

reformy v oblasti vzdelávania dospelých sú čoraz viac zakotvené v celkovom rozvoji vzdelávania a odbornej prípravy, a to konkrétne v rozvoji národných kvalifikačných rámcov a stratégií celoživotného vzdelávania,

| — | zabezpečovanie kvality sa určilo ako jedna z dôležitých otázok vzdelávania dospelých a podnikajú sa kroky v rámci rozvoja profesijného profilu a odbornej prípravy pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých, akreditácie jeho poskytovateľov a zlepšenia poradenských služieb pre dospelých, |
| --- | --- |

—

zabezpečovanie kvality sa určilo ako jedna z dôležitých otázok vzdelávania dospelých a podnikajú sa kroky v rámci rozvoja profesijného profilu a odbornej prípravy pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých, akreditácie jeho poskytovateľov a zlepšenia poradenských služieb pre dospelých,

| — | stále viac sa zameriava na podporu a vzdelávacie príležitosti pre tých, ktorí majú najnižšiu úroveň kvalifikácie, čím sa im poskytujú lepšie vyhliadky na začlenenie sa do pracovného života a spoločnosti, |
| --- | --- |

—

stále viac sa zameriava na podporu a vzdelávacie príležitosti pre tých, ktorí majú najnižšiu úroveň kvalifikácie, čím sa im poskytujú lepšie vyhliadky na začlenenie sa do pracovného života a spoločnosti,

| — | neformálne vzdelávanie a informálne učenie, ktoré predstavujú veľkú časť vzdelávania dospelých, sa čoraz viac uznávajú a oceňujú, ale záujem o validáciu je stále ešte príliš nízky, |
| --- | --- |

—

neformálne vzdelávanie a informálne učenie, ktoré predstavujú veľkú časť vzdelávania dospelých, sa čoraz viac uznávajú a oceňujú, ale záujem o validáciu je stále ešte príliš nízky,

| — | začalo sa so zlepšovaním monitorovania oblasti vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

—

začalo sa so zlepšovaním monitorovania oblasti vzdelávania dospelých.

UZNÁVA VŠAK, ŽE:

v záujme riešenia krátkodobých aj dlhodobých dôsledkov hospodárskej krízy je potrebné, aby dospelí pravidelne posilňovali svoje osobné a odborné zručnosti a kompetencie. Pri súčasnej nestabilite trhu práce a potrebe znižovať riziko sociálneho vylúčenia sa to týka najmä ľudí s nízkou úrovňou zručností a kvalifikácie. Všetci dospelí – aj vysokokvalifikovaní – však môžu výrazným spôsobom ťažiť z celoživotného vzdelávania.

Aj napriek tomu rastie konsenzus o tom, že vzdelávanie dospelých predstavuje v súčasnosti najslabší článok rozvoja národných systémov celoživotného vzdelávania. Účasť na vzdelávaní dospelých naďalej klesá z 9,8 % populácie vo veku od 25 do 64 rokov v roku 2005 len na 9,1 % v roku 2010, čím sa zvýšený cieľ stratégie ET 2020, ktorým je hodnota 15 % do roku 2020, stáva ešte väčšou výzvou. Je potrebné venovať pozornosť prekážkam, akými je nízka motivácia a nedostatok zariadení poskytujúcich starostlivosť, ktoré by ženám a mužom pomohli zosúladiť rodinné a pracovné povinnosti so vzdelávaním.

Podobne ako v iných odvetviach by sa aj v rámci vzdelávania dospelých malo prejsť na politiku založenú na výsledkoch vzdelávania, ktorej hlavným prvkom je samostatný študent, pričom nezáleží na tom, kde sa vzdeláva – či už je to v práci, doma, v miestnej komunite, v rámci dobrovoľníckych činností alebo v inštitúciách vzdelávania a odbornej prípravy – a mal by sa vytvoriť mnohostranný model riadenia, aký si takáto politika vyžaduje.

Na vybudovanie sektora vzdelávania dospelých, ktorým bude možné podporiť stratégiu Európa 2020, je potrebné urobiť oveľa viac v súvislosti s efektívnym a účinným financovaním, poskytovaním druhej šance a získavaním základných zručností, akými sú čítanie, písanie a počítanie, ale aj digitálnych zručností, cieleným vzdelávaním pre migrantov, osoby, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku a mladých ľudí, ktorí sa nevzdelávajú, nie sú zamestnaní a nezúčastňujú sa ani odbornej prípravy, ako aj pre ľudí so zdravotným postihnutím a starších dospelých a v súvislosti so spoluprácou so zamestnávateľmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou.

V rámci realizácie akčného plánu sa tiež podčiarkol problém primeraného monitorovania oblasti vzdelávania dospelých vzhľadom na nedostatok vyhovujúcich štatistických údajov a hodnotenia opatrení politiky. Tvorba politiky v oblasti vzdelávania dospelých založená na dôkazoch si vyžaduje komplexné a porovnateľné údaje týkajúce sa všetkých kľúčových aspektov vzdelávania dospelých, účinné monitorovacie systémy a spoluprácu medzi rôznymi agentúrami, ako aj vysokokvalitné výskumné činnosti.

DOMNIEVA SA, ŽE:

celoživotné vzdelávanie je vzdelávanie od predškolského až do dôchodkového veku (8). Vzdelávanie dospelých je dôležitým prvkom celoživotného vzdelávania a zahŕňa celú škálu činností všeobecného i odborného formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia, ktorým sa dospelí venujú po ukončení základného vzdelania a odbornej prípravy.

Na to, aby sa mohlo stavať na výsledkoch akčného plánu z rokov 2008 – 2010 a doplniť pritom existujúce politické iniciatívy v oblasti školského vzdelávania, vysokoškolského vzdelávania (bolonský proces) a odborného vzdelávania a prípravy (kodanský proces), je potrebný obnovený európsky program vzdelávania dospelých zameraný na to, aby sa každému dospelému umožnilo rozvíjať a posilňovať svoje zručnosti a kompetencie počas celého života.

Vzdelávaním dospelých sa môže významne prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 znížiť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, pod 10 %. Osobitná pozornosť by sa tiež mala venovať zlepšeniu poskytovania vzdelávania vysokému počtu nízkokvalifikovaných Európanov, na ktorých sa sústreďuje stratégia Európa 2020, začínajúc opatreniami zameranými na gramotnosť v čítaní, písaní a počítaní a druhú šancu, ktoré sú východiskom zvyšovania zručností pre prácu a život vo všeobecnosti. Získanie základných zručností ako východisko rozvoja kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (9), riešenie problému predčasného ukončovania školskej dochádzky (10) a iných problémov, akými sú vzdelávanie a sociálne začlenenie migrantov, Rómov a znevýhodnených skupín, si vyžadujú spoločné opatrenia v rámci školského vzdelávania i vzdelávania dospelých.

Zároveň by sa malo uznať, že vzdelávanie dospelých môže zásadným spôsobom prispievať k hospodárskemu rozvoju, a to posilňovaním produktivity, konkurencieschopnosti, tvorivosti, inovácie a podnikavosti, a malo by sa podporovať.

V tejto súvislosti tiež existuje značná potreba zvýšiť úsilie na dosiahnutie cieľa stanoveného v stratégii Európa 2020, ktorým je zabezpečiť, aby aspoň 40 % mladých dospelých ukončilo terciárne alebo rovnocenné vzdelanie. Naplnenie tejto výzvy by prispelo k rozvoju konkurencieschopného hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii, ktoré naplno využíva svoje zdroje a ľudský kapitál.

PRETO VYZÝVA:

prijať obnovený európsky program vzdelávania dospelých, ktorý bude pokračovať v práci v oblasti vzdelávania dospelých, doplní ju a zosúladí podľa štyroch strategických cieľov, ktoré Rada určila v strategickom rámci ET 2020. Program zameraný prvotne na obdobie rokov 2012 – 2014 (pozri prílohu) by sa mal chápať v kontexte dlhodobejšej vízie pre vzdelávanie dospelých – v období do roku 2020, pričom sa bude usilovať o zlepšenie profilu tejto oblasti vo všeobecnosti a konkrétne o:

| i) | zlepšenie možností dospelých získať prístup k vysokokvalitným vzdelávacím príležitostiam bez ohľadu na pohlavie, ich osobné a rodinné zázemie a kedykoľvek počas ich života s cieľom podporiť ich osobný a profesijný rozvoj, zodpovednosť, prispôsobivosť, zamestnateľnosť a aktívnu účasť v spoločnosti; |
| --- | --- |

i)

zlepšenie možností dospelých získať prístup k vysokokvalitným vzdelávacím príležitostiam bez ohľadu na pohlavie, ich osobné a rodinné zázemie a kedykoľvek počas ich života s cieľom podporiť ich osobný a profesijný rozvoj, zodpovednosť, prispôsobivosť, zamestnateľnosť a aktívnu účasť v spoločnosti;

| ii) | vytvorenie nového prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave dospelých, ktorý sa zameriava na výsledky vzdelávania a zodpovednosť a samostatnosť učiaceho sa; |
| --- | --- |

ii)

vytvorenie nového prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave dospelých, ktorý sa zameriava na výsledky vzdelávania a zodpovednosť a samostatnosť učiaceho sa;

| iii) | zlepšenie informovanosti medzi dospelými o tom, že vzdelávanie je celoživotná snaha, na ktorej by mali počas svojho života pracovať v pravidelných intervaloch, a to najmä v období nezamestnanosti alebo zmeny v kariére; |
| --- | --- |

iii)

zlepšenie informovanosti medzi dospelými o tom, že vzdelávanie je celoživotná snaha, na ktorej by mali počas svojho života pracovať v pravidelných intervaloch, a to najmä v období nezamestnanosti alebo zmeny v kariére;

| iv) | podporu rozvoja efektívnych systémov celoživotného poradenstva, ako aj integrovaných systémov validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia; |
| --- | --- |

iv)

podporu rozvoja efektívnych systémov celoživotného poradenstva, ako aj integrovaných systémov validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia;

| v) | zabezpečenie komplexného poskytovania vysokokvalitného formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy pre dospelých, ktoré sa zameriava na získanie kľúčových kompetencií alebo povedie ku kvalifikáciám na všetkých úrovniach európskeho kvalifikačného rámca, a to s podporou občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, ako aj miestnych orgánov; |
| --- | --- |

v)

zabezpečenie komplexného poskytovania vysokokvalitného formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy pre dospelých, ktoré sa zameriava na získanie kľúčových kompetencií alebo povedie ku kvalifikáciám na všetkých úrovniach európskeho kvalifikačného rámca, a to s podporou občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, ako aj miestnych orgánov;

| vi) | zabezpečenie pružných foriem vzdelávania, ktoré sa prispôsobia rôznym vzdelávacím potrebám dospelých vrátane školení v rámci podniku a vzdelávania na pracovisku; |
| --- | --- |

vi)

zabezpečenie pružných foriem vzdelávania, ktoré sa prispôsobia rôznym vzdelávacím potrebám dospelých vrátane školení v rámci podniku a vzdelávania na pracovisku;

| vii) | posilnenie povedomia zamestnávateľov o tom, že vzdelávanie dospelých prispieva k podpore produktivity, konkurencieschopnosti, tvorivosti, inovácie a podnikavosti a je dôležitým faktorom pri zlepšovaní zamestnateľnosti zamestnancov a ich mobility na trhu práce; |
| --- | --- |

vii)

posilnenie povedomia zamestnávateľov o tom, že vzdelávanie dospelých prispieva k podpore produktivity, konkurencieschopnosti, tvorivosti, inovácie a podnikavosti a je dôležitým faktorom pri zlepšovaní zamestnateľnosti zamestnancov a ich mobility na trhu práce;

| viii) | nabádanie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, aby prijímali menej tradičné skupiny študentov, akými sú dospelí, a tým prejavili sociálnu zodpovednosť a väčšiu otvorenosť spoločnosti ako celku a prispeli k riešeniu demografických výziev a potrieb starnúcej spoločnosti; |
| --- | --- |

viii)

nabádanie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, aby prijímali menej tradičné skupiny študentov, akými sú dospelí, a tým prejavili sociálnu zodpovednosť a väčšiu otvorenosť spoločnosti ako celku a prispeli k riešeniu demografických výziev a potrieb starnúcej spoločnosti;

| ix) | podporu úlohy sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti na jasnom vyjadrení potrieb odborného vzdelávania a vytváraní vzdelávacích príležitostí pre dospelých, ako aj optimalizáciu zapojenia centrálnych, regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

ix)

podporu úlohy sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti na jasnom vyjadrení potrieb odborného vzdelávania a vytváraní vzdelávacích príležitostí pre dospelých, ako aj optimalizáciu zapojenia centrálnych, regionálnych a miestnych orgánov;

| x) | podporu vyváženého rozdelenia zdrojov na vzdelávanie a odbornú prípravu počas celého životného cyklu, pri ktorom sa vychádza zo spoločnej zodpovednosti a pevného záväzku zo strany štátu, najmä pokiaľ ide o príležitosti získať druhú šancu a rozvíjať základné zručnosti; |
| --- | --- |

x)

podporu vyváženého rozdelenia zdrojov na vzdelávanie a odbornú prípravu počas celého životného cyklu, pri ktorom sa vychádza zo spoločnej zodpovednosti a pevného záväzku zo strany štátu, najmä pokiaľ ide o príležitosti získať druhú šancu a rozvíjať základné zručnosti;

| xi) | zapojenie sociálnych partnerov a zvýšenie ich informovanosti o výhodách, ktoré má vzdelávanie na pracovisku a poskytnutie možnosti získať základné zručnosti aj pre nich; |
| --- | --- |

xi)

zapojenie sociálnych partnerov a zvýšenie ich informovanosti o výhodách, ktoré má vzdelávanie na pracovisku a poskytnutie možnosti získať základné zručnosti aj pre nich;

| xii) | vytvorenie rozvinutého systému poskytovania vzdelávania starším obyvateľom s cieľom podporiť aktívne, samostatné a zdravé starnutie, v rámci ktorého sa využijú ich vedomosti, skúsenosti a spoločenský a kultúrny kapitál v prospech spoločnosti ako celku; |
| --- | --- |

xii)

vytvorenie rozvinutého systému poskytovania vzdelávania starším obyvateľom s cieľom podporiť aktívne, samostatné a zdravé starnutie, v rámci ktorého sa využijú ich vedomosti, skúsenosti a spoločenský a kultúrny kapitál v prospech spoločnosti ako celku;

| xiii) | vyvinutie veľkého úsilia s cieľom podporiť vzdelávanie dospelých ako prostriedok posilnenia solidarity medzi ľuďmi z rôznych vekových skupín (napríklad prostredníctvom „medzigeneračného paktu“), ako aj medzi kultúrami a ľuďmi pochádzajúcimi z rôzneho prostredia. |
| --- | --- |

xiii)

vyvinutie veľkého úsilia s cieľom podporiť vzdelávanie dospelých ako prostriedok posilnenia solidarity medzi ľuďmi z rôznych vekových skupín (napríklad prostredníctvom „medzigeneračného paktu“), ako aj medzi kultúrami a ľuďmi pochádzajúcimi z rôzneho prostredia.

VYZÝVA PRETO ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

| 1. | sústredili svoje úsilie v období rokov 2012 – 2014 na prvoradé oblasti uvedené v prílohe k tomuto dokumentu, a tým prispeli k realizácii štyroch priorít strategického rámca ET 2020 v súlade so situáciou a právnymi predpismi jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

1.

sústredili svoje úsilie v období rokov 2012 – 2014 na prvoradé oblasti uvedené v prílohe k tomuto dokumentu, a tým prispeli k realizácii štyroch priorít strategického rámca ET 2020 v súlade so situáciou a právnymi predpismi jednotlivých krajín;

| 2. | zabezpečili účinné styky s príslušnými ministerstvami a zainteresovanými stranami, sociálnymi partnermi, podnikmi, príslušnými mimovládnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zlepšiť súlad medzi politikami v oblasti vzdelávania dospelých a širšími sociálno-ekonomickými politikmi; |
| --- | --- |

2.

zabezpečili účinné styky s príslušnými ministerstvami a zainteresovanými stranami, sociálnymi partnermi, podnikmi, príslušnými mimovládnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zlepšiť súlad medzi politikami v oblasti vzdelávania dospelých a širšími sociálno-ekonomickými politikmi;

| 3. | aktívne spolupracovali na úrovni EÚ s cieľom podporiť úspešnú realizáciu v uvedených prvoradých oblastiach, a to najmä tak, že:






  i) | plne využijú nástroje celoživotného vzdelávania dohodnuté na úrovni EÚ v záujme podpory účasti dospelých na vzdelávaní; |
| --- | --- | --- |

3.

aktívne spolupracovali na úrovni EÚ s cieľom podporiť úspešnú realizáciu v uvedených prvoradých oblastiach, a to najmä tak, že:

i)

plne využijú nástroje celoživotného vzdelávania dohodnuté na úrovni EÚ v záujme podpory účasti dospelých na vzdelávaní;

| ii) | v príslušných prípadoch využijú príležitosti na spolufinancovanie podporných iniciatív, ktoré poskytuje program celoživotného vzdelávania, konkrétne programy Grundtvig a Leonardo da Vinci a jeho následnícky program od roku 2014, ako aj štrukturálne fondy a iné nástroje; |
| --- | --- |

ii)

v príslušných prípadoch využijú príležitosti na spolufinancovanie podporných iniciatív, ktoré poskytuje program celoživotného vzdelávania, konkrétne programy Grundtvig a Leonardo da Vinci a jeho následnícky program od roku 2014, ako aj štrukturálne fondy a iné nástroje;

| iii) | v spolupráci s Komisiou a prostredníctvom príslušných európskych sietí využijú otvorenú metódu koordinácie na podporu vzájomného učenia a výmenu osvedčených postupov a skúseností v oblasti vzdelávania dospelých; |
| --- | --- |

iii)

v spolupráci s Komisiou a prostredníctvom príslušných európskych sietí využijú otvorenú metódu koordinácie na podporu vzájomného učenia a výmenu osvedčených postupov a skúseností v oblasti vzdelávania dospelých;

| iv) | určia národného koordinátora s cieľom uľahčiť spoluprácu s ostatnými členskými štátmi a Komisiou pri realizácii programu vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

iv)

určia národného koordinátora s cieľom uľahčiť spoluprácu s ostatnými členskými štátmi a Komisiou pri realizácii programu vzdelávania dospelých.

VYZÝVA TIEŽ KOMISIU, ABY:

spolupracovala s členskými štátmi a podporovala ich pri vypracovávaní a realizácii obnoveného európskeho programu vzdelávania dospelých uvedeného v tomto dokumente, a to konkrétne pri uskutočňovaní priorít na roky 2012 – 2014 uvedených v prílohe I, najmä tým, že:

| i) | zabezpečí komplementárnosť a súlad medzi politickými iniciatívami prijatými v súlade s týmto uznesením a tými, ktoré sú vypracované v súvislosti s ostatnými relevantnými politickými procesmi v strategickom rámci ET 2020, akými sú kodanský proces a bolonský proces, program modernizácie vysokoškolského vzdelávania EÚ a iniciatívy týkajúce sa gramotnosti a predčasného ukončovania školskej dochádzky, ktoré si vyžadujú spoločný prístup so zapojením školského vzdelávania aj vzdelávania dospelých, a bude podporovať rozmer vzdelávania dospelých vo všetkých týchto procesoch; |
| --- | --- |

i)

zabezpečí komplementárnosť a súlad medzi politickými iniciatívami prijatými v súlade s týmto uznesením a tými, ktoré sú vypracované v súvislosti s ostatnými relevantnými politickými procesmi v strategickom rámci ET 2020, akými sú kodanský proces a bolonský proces, program modernizácie vysokoškolského vzdelávania EÚ a iniciatívy týkajúce sa gramotnosti a predčasného ukončovania školskej dochádzky, ktoré si vyžadujú spoločný prístup so zapojením školského vzdelávania aj vzdelávania dospelých, a bude podporovať rozmer vzdelávania dospelých vo všetkých týchto procesoch;

| ii) | nadviaže pevné a trvalé styky s národnými koordinátormi určenými v členských štátoch a ostatných zúčastnených krajinách; |
| --- | --- |

ii)

nadviaže pevné a trvalé styky s národnými koordinátormi určenými v členských štátoch a ostatných zúčastnených krajinách;

| iii) | prostredníctvom organizácie činností partnerskej výmeny skúseností a preskúmaní, konferencií, workshopov a iných vhodných nástrojov a zlepšením – v rámci dostupných zdrojov – zberu údajov o vzdelávaní dospelých v aktualizovanom a ucelenom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na rok 2013 umožní členským štátom a organizáciám podporujúcim vzdelávanie dospelých vymieňať si informácie o ich politikách a postupoch, ako aj hodnotení týchto politík a postupov; |
| --- | --- |

iii)

prostredníctvom organizácie činností partnerskej výmeny skúseností a preskúmaní, konferencií, workshopov a iných vhodných nástrojov a zlepšením – v rámci dostupných zdrojov – zberu údajov o vzdelávaní dospelých v aktualizovanom a ucelenom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na rok 2013 umožní členským štátom a organizáciám podporujúcim vzdelávanie dospelých vymieňať si informácie o ich politikách a postupoch, ako aj hodnotení týchto politík a postupov;

| iv) | zadaním štúdií a posilnením kapacít existujúcich výskumných štruktúr na analýzu otázok týkajúcich sa vzdelávania dospelých, ako aj prostredníctvom spolupráce so sieťou Eurydice a Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop) a inými relevantnými inštitúciami a plným využitím ich informačných a výskumných kapacít posilní vedomostnú základňu o vzdelávaní dospelých v Európe; |
| --- | --- |

iv)

zadaním štúdií a posilnením kapacít existujúcich výskumných štruktúr na analýzu otázok týkajúcich sa vzdelávania dospelých, ako aj prostredníctvom spolupráce so sieťou Eurydice a Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop) a inými relevantnými inštitúciami a plným využitím ich informačných a výskumných kapacít posilní vedomostnú základňu o vzdelávaní dospelých v Európe;

| v) | nadviaže a zintenzívni spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami, akými sú OECD (konkrétne využívaním výsledkov programu pre medzinárodné posúdenie kompetencií dospelých – PIAAC), OSN (najmä UNESCO) a Rada Európy, ako aj s inými relevantnými regionálnymi alebo celosvetovými iniciatívami, akým je napríklad „uzol“ celoživotného vzdelávania v rámci Stretnutia Ázia – Európa (ASEM); |
| --- | --- |

v)

nadviaže a zintenzívni spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami, akými sú OECD (konkrétne využívaním výsledkov programu pre medzinárodné posúdenie kompetencií dospelých – PIAAC), OSN (najmä UNESCO) a Rada Európy, ako aj s inými relevantnými regionálnymi alebo celosvetovými iniciatívami, akým je napríklad „uzol“ celoživotného vzdelávania v rámci Stretnutia Ázia – Európa (ASEM);

| vi) | na podporu realizácie tohto programu vzdelávania dospelých bude využívať fondy dostupné na európskej úrovni; |
| --- | --- |

vi)

na podporu realizácie tohto programu vzdelávania dospelých bude využívať fondy dostupné na európskej úrovni;

| vii) | do spoločnej správy o pokroku ET 2020 zahrnie aj správu o vykonávaní tohto programu. |
| --- | --- |

vii)

do spoločnej správy o pokroku ET 2020 zahrnie aj správu o vykonávaní tohto programu.

---

(1)  Na účely tohto textu zahŕňa pojem vzdelávanie dospelých celú škálu činností v rámci všeobecného i odborného formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia, ktorým sa dospelí venujú po ukončení počiatočného vzdelania a odbornej prípravy.

(2)  Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 10.

(3)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  Ú. v. EÚ C 117, 6.5.2010, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 135, 26.5.2010, s. 2.

(6)  Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 46.

(7)  Ú. v. EÚ C 324, 1.12.2010, s. 5.

(8)  Uznesenie Rady z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (Ú. v. ES C 163, 9.7.2002, s. 1).

(9)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(10)  Ako sa zdôrazňuje v odporúčaní Rady z júna 2011 (Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1).

---

PRÍLOHA

EURÓPSKY PROGRAM VZDELÁVANIA DOSPELÝCH

Prvoradé oblasti na obdobie rokov 2012 – 2014

Členské štáty sa vyzývajú, aby sa v príslušných prípadoch s podporou Komisie zamerali na tie oblasti uvedené nižšie, ktoré najviac zodpovedajú ich osobitným potrebám, a to s prihliadnutím na konkrétne okolnosti v každom členskom štáte a v súlade s vnútroštátnymi prioritami.

1.   Úsilie, aby sa celoživotné vzdelávanie a mobilita stali realitou

V záujme zvýšenia a rozšírenia účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní, v reakcii na schválený cieľ EÚ, ktorým je 15 % účasť na vzdelávaní dospelých, ako aj v záujme zvýšenia podielu mladých dospelých s terciárnym alebo rovnocenným vzdelaním na 40 %, sa členské štáty vyzývajú najmä na:

| — | stimulovanie dopytu a rozvoj komplexných a ľahko dostupných informačných a poradenských systémov doplnených o účinné podporné stratégie zamerané na zvyšovanie informovanosti a motivácie medzi potenciálnymi študentmi s osobitným dôrazom na znevýhodnené skupiny, osoby, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, mladých ľudí, ktorí sa nevzdelávajú, nie sú zamestnaní ani sa nezúčastňujú odbornej prípravy, a nízkokvalifikovaných dospelých, najmä tých, ktorí majú problémy s čítaním a písaním, s následným poskytnutím príležitostí získať druhú šancu, ktoré povedú k uznávanej kvalifikácii na úrovni európskeho kvalifikačného rámca, |
| --- | --- |

—

stimulovanie dopytu a rozvoj komplexných a ľahko dostupných informačných a poradenských systémov doplnených o účinné podporné stratégie zamerané na zvyšovanie informovanosti a motivácie medzi potenciálnymi študentmi s osobitným dôrazom na znevýhodnené skupiny, osoby, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, mladých ľudí, ktorí sa nevzdelávajú, nie sú zamestnaní ani sa nezúčastňujú odbornej prípravy, a nízkokvalifikovaných dospelých, najmä tých, ktorí majú problémy s čítaním a písaním, s následným poskytnutím príležitostí získať druhú šancu, ktoré povedú k uznávanej kvalifikácii na úrovni európskeho kvalifikačného rámca,

| — | podporu zapojenia zamestnávateľov do vzdelávania na pracovisku s cieľom rozvíjať zručnosti špecifické pre konkrétne zamestnanie, ako aj rozšírené zručnosti, a to aj prostredníctvom pružnejšej pracovnej doby, |
| --- | --- |

—

podporu zapojenia zamestnávateľov do vzdelávania na pracovisku s cieľom rozvíjať zručnosti špecifické pre konkrétne zamestnanie, ako aj rozšírené zručnosti, a to aj prostredníctvom pružnejšej pracovnej doby,

| — | podporu pružných študijných dráh pre dospelých vrátane väčšieho prístupu k vysokoškolskému vzdelaniu pre tých, ktorí nedosiahli bežné vstupné kvalifikácie, ako aj diverzifikáciu spektra príležitostí na vzdelávanie dospelých, ktoré poskytujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podporu pružných študijných dráh pre dospelých vrátane väčšieho prístupu k vysokoškolskému vzdelaniu pre tých, ktorí nedosiahli bežné vstupné kvalifikácie, ako aj diverzifikáciu spektra príležitostí na vzdelávanie dospelých, ktoré poskytujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania,

| — | zavádzanie plne funkčných systémov validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a podporu ich využívania dospelými všetkých vekových kategórií a kvalifikačných úrovní, ako aj podnikmi a inými organizáciami. |
| --- | --- |

—

zavádzanie plne funkčných systémov validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a podporu ich využívania dospelými všetkých vekových kategórií a kvalifikačných úrovní, ako aj podnikmi a inými organizáciami.

2.   Zlepšovanie kvality a efektivity vzdelávania a odbornej prípravy

V záujme vybudovania silného sektora vzdelávania dospelých sa členské štáty vyzývajú, aby sa sústredili na:

| — | rozvoj systémov zabezpečovania kvality pre poskytovateľov vzdelávania dospelých, napríklad prostredníctvom systémov akreditácie, pričom sa zohľadnia existujúce rámce/normy kvality v ostatných odvetviach, |
| --- | --- |

—

rozvoj systémov zabezpečovania kvality pre poskytovateľov vzdelávania dospelých, napríklad prostredníctvom systémov akreditácie, pričom sa zohľadnia existujúce rámce/normy kvality v ostatných odvetviach,

| — | zlepšovanie kvality pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých, napríklad definovaním profilov kompetencií, vytvorením efektívnych systémov počiatočnej odbornej prípravy a profesijného rozvoja a uľahčením mobility učiteľov, školiteľov a ostatných pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých, |
| --- | --- |

—

zlepšovanie kvality pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých, napríklad definovaním profilov kompetencií, vytvorením efektívnych systémov počiatočnej odbornej prípravy a profesijného rozvoja a uľahčením mobility učiteľov, školiteľov a ostatných pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých,

| — | zabezpečenie udržateľného a transparentného systému financovania vzdelávania dospelých, ktorý je založený na spoločnej zodpovednosti s vysokým stupňom angažovanosti verejnosti v sektore a podpore tých, ktorí nemôžu platiť, vyváženom rozdelení prostriedkov medzi všetky zložky celoživotného vzdelávania, vhodnom príspevku k financovaniu zo strany všetkých zainteresovaných strán a preskúmaní inovačných spôsobov efektívnejšieho a účinnejšieho financovania, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie udržateľného a transparentného systému financovania vzdelávania dospelých, ktorý je založený na spoločnej zodpovednosti s vysokým stupňom angažovanosti verejnosti v sektore a podpore tých, ktorí nemôžu platiť, vyváženom rozdelení prostriedkov medzi všetky zložky celoživotného vzdelávania, vhodnom príspevku k financovaniu zo strany všetkých zainteresovaných strán a preskúmaní inovačných spôsobov efektívnejšieho a účinnejšieho financovania,

| — | vytvorenie mechanizmov na zabezpečenie toho, aby poskytovanie vzdelávania lepšie odrážalo potreby trhu práce a prinášalo možnosti získať kvalifikácie a rozvinúť nové zručnosti, ktoré zlepšia schopnosť ľudí prispôsobiť sa novým požiadavkám meniaceho sa prostredia, |
| --- | --- |

—

vytvorenie mechanizmov na zabezpečenie toho, aby poskytovanie vzdelávania lepšie odrážalo potreby trhu práce a prinášalo možnosti získať kvalifikácie a rozvinúť nové zručnosti, ktoré zlepšia schopnosť ľudí prispôsobiť sa novým požiadavkám meniaceho sa prostredia,

| — | zintenzívnenie spolupráce a partnerstva medzi všetkými zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania dospelých, a to najmä medzi verejnými orgánmi, rôznymi poskytovateľmi príležitostí na vzdelávanie dospelých, sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti predovšetkým na regionálnej a miestnej úrovni v kontexte rozvoja „regiónov vzdelávania“ a miestnych centier vzdelávania. |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie spolupráce a partnerstva medzi všetkými zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania dospelých, a to najmä medzi verejnými orgánmi, rôznymi poskytovateľmi príležitostí na vzdelávanie dospelých, sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti predovšetkým na regionálnej a miestnej úrovni v kontexte rozvoja „regiónov vzdelávania“ a miestnych centier vzdelávania.

3.   Podpora spravodlivosti, sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva prostredníctvom vzdelávania dospelých

V záujme rozvoja kapacity sektora vzdelávania podporovať sociálnu súdržnosť a poskytovať ľuďom, ktorí to potrebujú, druhú šancu na vzdelávanie a životné príležitosti, ako aj prispievať k znižovaniu podielu osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, pod 10 % sa členské štáty vyzývajú, aby sa sústredili na:

| — | zlepšovanie zručností čítania, písania a počítania u dospelých, rozvoj digitálnej gramotnosti a poskytovanie príležitostí pre dospelých na rozvoj základných zručností a foriem gramotnosti potrebných na aktívnu účasť v modernej spoločnosti (napríklad ekonomická a finančná gramotnosť, občianske, kultúrne, politické a environmentálne povedomie, učenie o zdravom životnom štýle a spotrebiteľská a mediálna informovanosť), |
| --- | --- |

—

zlepšovanie zručností čítania, písania a počítania u dospelých, rozvoj digitálnej gramotnosti a poskytovanie príležitostí pre dospelých na rozvoj základných zručností a foriem gramotnosti potrebných na aktívnu účasť v modernej spoločnosti (napríklad ekonomická a finančná gramotnosť, občianske, kultúrne, politické a environmentálne povedomie, učenie o zdravom životnom štýle a spotrebiteľská a mediálna informovanosť),

| — | zvyšovanie poskytovania vzdelávania dospelých a nabádanie jednotlivcov, aby sa doň zapájali, ako prostriedku na posilňovanie sociálneho začlenenia a aktívnej účasti v spoločenstve a spoločnosti a zlepšovanie prístupu k vzdelávaniu dospelých pre migrantov, Rómov a znevýhodnené skupiny, ako aj zabezpečenie vzdelávania pre utečencov a žiadateľov o azyl v príslušných prípadoch vrátane vyučovania jazyka hostiteľskej krajiny, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie poskytovania vzdelávania dospelých a nabádanie jednotlivcov, aby sa doň zapájali, ako prostriedku na posilňovanie sociálneho začlenenia a aktívnej účasti v spoločenstve a spoločnosti a zlepšovanie prístupu k vzdelávaniu dospelých pre migrantov, Rómov a znevýhodnené skupiny, ako aj zabezpečenie vzdelávania pre utečencov a žiadateľov o azyl v príslušných prípadoch vrátane vyučovania jazyka hostiteľskej krajiny,

| — | zvyšovanie príležitostí vzdelávať sa pre starších dospelých v kontexte aktívneho starnutia so zapojením dobrovoľníctva a s podporou inovačných foriem medzigeneračného vzdelávania a iniciatív na využívanie znalostí, zručností a kompetencií starších ľudí v prospech spoločnosti ako celku, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie príležitostí vzdelávať sa pre starších dospelých v kontexte aktívneho starnutia so zapojením dobrovoľníctva a s podporou inovačných foriem medzigeneračného vzdelávania a iniciatív na využívanie znalostí, zručností a kompetencií starších ľudí v prospech spoločnosti ako celku,

| — | venovanie pozornosti potrebám vzdelávania ľudí so zdravotným postihnutím a ľudí v osobitných situáciách, ktorí sú vylúčení zo vzdelávania, akými sú ľudia v nemocniciach, domovoch a väzení, pričom sa im zabezpečí primerané poradenstvo. |
| --- | --- |

—

venovanie pozornosti potrebám vzdelávania ľudí so zdravotným postihnutím a ľudí v osobitných situáciách, ktorí sú vylúčení zo vzdelávania, akými sú ľudia v nemocniciach, domovoch a väzení, pričom sa im zabezpečí primerané poradenstvo.

4.   Posilňovanie tvorivosti a inovačnej schopnosti dospelých a prostredia, v ktorom prebieha ich vzdelávanie

S cieľom vytvoriť nové vyučovacie metódy a tvorivé prostredie vzdelávania dospelých, ako aj podporiť vzdelávanie dospelých ako prostriedok na posilnenie tvorivosti a inovačnej schopnosti občanov, sa členské štáty vyzývajú, aby sa sústredili na:

| — | podporu získavania prierezových kľúčových kompetencií, akými je naučiť sa učiť, iniciatívnosť a podnikavosť a kultúrne povedomie a vyjadrovanie, a to najmä uplatňovaním európskeho rámca kľúčových kompetencií vo vzdelávaní dospelých, |
| --- | --- |

—

podporu získavania prierezových kľúčových kompetencií, akými je naučiť sa učiť, iniciatívnosť a podnikavosť a kultúrne povedomie a vyjadrovanie, a to najmä uplatňovaním európskeho rámca kľúčových kompetencií vo vzdelávaní dospelých,

| — | posilnenie úlohy kultúrnych organizácií (napríklad múzeí, knižníc atď.), občianskej spoločnosti, športových organizácií a iných orgánov ako tvorivého a inovačného prostredia pre neformálne vzdelávanie a informálne učenie dospelých, |
| --- | --- |

—

posilnenie úlohy kultúrnych organizácií (napríklad múzeí, knižníc atď.), občianskej spoločnosti, športových organizácií a iných orgánov ako tvorivého a inovačného prostredia pre neformálne vzdelávanie a informálne učenie dospelých,

| — | lepšie využívanie IKT v súvislosti so vzdelávaním dospelých, ako prostriedku rozšírenia prístupu a zlepšenia kvality poskytovania vzdelávania, napr. využívaním nových príležitostí na vzdelávanie na diaľku a vytvorenie nástrojov a platforiem elektronického vzdelávania s cieľom priblížiť sa k novým cieľovým skupinám, a to predovšetkým tým, ktoré majú osobitné potreby alebo žijú vo vzdialených oblastiach. |
| --- | --- |

—

lepšie využívanie IKT v súvislosti so vzdelávaním dospelých, ako prostriedku rozšírenia prístupu a zlepšenia kvality poskytovania vzdelávania, napr. využívaním nových príležitostí na vzdelávanie na diaľku a vytvorenie nástrojov a platforiem elektronického vzdelávania s cieľom priblížiť sa k novým cieľovým skupinám, a to predovšetkým tým, ktoré majú osobitné potreby alebo žijú vo vzdialených oblastiach.

Na posilnenie uvedených prioritných oblastí v súlade so štyrmi strategickými cieľmi rámca ET 2020 sa členské štáty ďalej vyzývajú, aby prispievali k zlepšeniu zberu, porovnateľnosti a analýzy informácií a údajov o vzdelávaní dospelých na európskej, celonárodnej, regionálnej a miestnej úrovni.

5.   Zlepšovanie vedomostnej základne o vzdelávaní dospelých a monitorovanie tejto oblasti

Členské štáty sa vyzývajú, aby sa sústredili na:

| — | aktívnu účasť na hlavných medzinárodných prieskumoch a štúdiách, akými sú prieskum vzdelávania dospelých (AES), prieskum kontinuálnej odbornej prípravy (CVTS) a program pre medzinárodné posúdenie kompetencií dospelých (PIAAC) a realizáciu kľúčových posolstiev, ktoré z nich vyplynú, |
| --- | --- |

—

aktívnu účasť na hlavných medzinárodných prieskumoch a štúdiách, akými sú prieskum vzdelávania dospelých (AES), prieskum kontinuálnej odbornej prípravy (CVTS) a program pre medzinárodné posúdenie kompetencií dospelých (PIAAC) a realizáciu kľúčových posolstiev, ktoré z nich vyplynú,

| — | zvýšenie úsilia o zber dostatočných základných údajov napríklad o účasti, poskytovateľoch, financovaní, výsledkoch a širšom prínose vzdelávania pre dospelých a spoločnosť a rozšírenie zberu údajov aj na vekovú skupinu po 64 rokoch v súvislosti s predlžovaním pracovného života, |
| --- | --- |

—

zvýšenie úsilia o zber dostatočných základných údajov napríklad o účasti, poskytovateľoch, financovaní, výsledkoch a širšom prínose vzdelávania pre dospelých a spoločnosť a rozšírenie zberu údajov aj na vekovú skupinu po 64 rokoch v súvislosti s predlžovaním pracovného života,

| — | posilnenie monitorovania a posudzovania vplyvu rozvoja a výkonnosti oblasti vzdelávania dospelých na európskej, celonárodnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom sa lepšie využijú existujúce nástroje, pokiaľ je to možné, |
| --- | --- |

—

posilnenie monitorovania a posudzovania vplyvu rozvoja a výkonnosti oblasti vzdelávania dospelých na európskej, celonárodnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom sa lepšie využijú existujúce nástroje, pokiaľ je to možné,

| — | zintenzívnenie výskumu a hĺbkovej analýzy problémov týkajúcich sa vzdelávania dospelých, rozšírenie rozsahu výskumných činností tak, aby zahŕňali nové oblasti, a podporu analýzy zameranej viac na interdisciplinárne otázky a otázky perspektív, |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie výskumu a hĺbkovej analýzy problémov týkajúcich sa vzdelávania dospelých, rozšírenie rozsahu výskumných činností tak, aby zahŕňali nové oblasti, a podporu analýzy zameranej viac na interdisciplinárne otázky a otázky perspektív,

| — | podanie správy o politikách vzdelávania dospelých v rámci spoločnej správy o pokroku týkajúcej sa ET 2020. |
| --- | --- |

—

podanie správy o politikách vzdelávania dospelých v rámci spoločnej správy o pokroku týkajúcej sa ET 2020.

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/7

---

Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o zastúpení členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA a o koordinácii pozície EÚ a jej členských štátov pred zasadnutiami agentúry WADA

2011/C 372/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV,

PRIPOMÍNAJÚC

| 1. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade zo 4. decembra 2000 o boji proti dopingu (1); |
| --- | --- |

1.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade zo 4. decembra 2000 o boji proti dopingu (1);

| 2. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 18. novembra 2010 o úlohe EÚ v medzinárodnom boji proti dopingu (2); |
| --- | --- |

2.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 18. novembra 2010 o úlohe EÚ v medzinárodnom boji proti dopingu (2);

UZNÁVAJÚ, ŽE

| 1. | Európska únia a jej členské štáty by mali mať možnosť vykonávať svoje právomoci a zohrávať úlohu počas prípravy, rokovaní a prijímania – okrem iného – pravidiel, noriem a usmernení Svetovou antidopingovou agentúrou (ďalej len „agentúra WADA“). |
| --- | --- |

1.

Európska únia a jej členské štáty by mali mať možnosť vykonávať svoje právomoci a zohrávať úlohu počas prípravy, rokovaní a prijímania – okrem iného – pravidiel, noriem a usmernení Svetovou antidopingovou agentúrou (ďalej len „agentúra WADA“).

| 2. | Je potrebné zabezpečiť praktické postupy účasti Európskej únie a jej členských štátov na práci agentúry WADA, ako aj koordináciu ich pozícií pred jej zasadnutiami. |
| --- | --- |

2.

Je potrebné zabezpečiť praktické postupy účasti Európskej únie a jej členských štátov na práci agentúry WADA, ako aj koordináciu ich pozícií pred jej zasadnutiami.

| 3. | Pozície zástupcov celého európskeho kontinentu sa pred zasadnutiami agentúry WADA koordinujú v rámci Rady Európy s riadnym prihliadnutím na všetky uplatniteľné právne predpisy EÚ. |
| --- | --- |

3.

Pozície zástupcov celého európskeho kontinentu sa pred zasadnutiami agentúry WADA koordinujú v rámci Rady Európy s riadnym prihliadnutím na všetky uplatniteľné právne predpisy EÚ.

| 4. | Existuje silná potreba kontinuity zastúpenia členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA, pričom táto potreba vychádza z politického mandátu a primeranej úrovne odborných znalostí. |
| --- | --- |

4.

Existuje silná potreba kontinuity zastúpenia členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA, pričom táto potreba vychádza z politického mandátu a primeranej úrovne odborných znalostí.

SA NÁSLEDNE ZHODLI NA TOM, ŽE

| 1. | V zakladajúcej rade agentúry WADA sú členské štáty EÚ zastúpené na úrovni ministrov, pričom ich miesta sú rozdelené takto:






  — | jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria úradujúcu trojicu predsedníctiev, |
| --- | --- | --- |

1.

V zakladajúcej rade agentúry WADA sú členské štáty EÚ zastúpené na úrovni ministrov, pričom ich miesta sú rozdelené takto:

—

jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria úradujúcu trojicu predsedníctiev,

| — | jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev, |
| --- | --- |

—

jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev,

| — | jedno miesto by mali spoločne prideliť členské štáty zasadajúce v Rade osobe zodpovednej za šport na ministerskej úrovni s príslušnými skúsenosťami a znalosťami (ďalej len „expert na vládnej úrovni“). |
| --- | --- |

—

jedno miesto by mali spoločne prideliť členské štáty zasadajúce v Rade osobe zodpovednej za šport na ministerskej úrovni s príslušnými skúsenosťami a znalosťami (ďalej len „expert na vládnej úrovni“).

| 2. | Podľa potreby môžu zástupcov členských štátov sprevádzať experti z predsedajúceho členského štátu a/alebo z Komisie. |
| --- | --- |

2.

Podľa potreby môžu zástupcov členských štátov sprevádzať experti z predsedajúceho členského štátu a/alebo z Komisie.

| 3. | Mechanizmus zastúpenia členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA uvedený v prílohe I nadobudne účinnosť 1. januára 2013. |
| --- | --- |

3.

Mechanizmus zastúpenia členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA uvedený v prílohe I nadobudne účinnosť 1. januára 2013.

| 4. | V súvislosti s prípravami zasadnutí agentúry WADA platia Organizačné usmernenia pre Radu, členské štáty a Komisiu uvedené v prílohe II. |
| --- | --- |

4.

V súvislosti s prípravami zasadnutí agentúry WADA platia Organizačné usmernenia pre Radu, členské štáty a Komisiu uvedené v prílohe II.

| 5. | Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúcich v Rade do 31. decembra 2015 preskúmajú skúsenosti získané z uplatňovania tohto uznesenia a zvážia, či sú potrebné nejaké úpravy mechanizmu, ktorý sa ním zavádza. |
| --- | --- |

5.

Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúcich v Rade do 31. decembra 2015 preskúmajú skúsenosti získané z uplatňovania tohto uznesenia a zvážia, či sú potrebné nejaké úpravy mechanizmu, ktorý sa ním zavádza.

---

(1)  Ú. v. ES C 356, 12.12.2000, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 324, 1.12.2010, s. 18.

---

PRÍLOHA I

Mechanizmus zastúpenia členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA

Členské štáty EÚ súhlasia s týmto systémom zastúpenia:

ZÁSTUPCOVIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÉ TVORIA ÚRADUJÚCU A NASLEDUJÚCU TROJICU PREDSEDNÍCTIEV

| — | Členské štáty, ktoré tvoria úradujúcu trojicu predsedníctiev, si po vnútornej konzultácii spomedzi seba zvolia členský štát, ktorý bude v zakladajúcej rade agentúry WADA zastupovať členské štáty EÚ. Zvolený členský štát určí na tento účel vnútornými postupmi zástupcu. Tento zástupca musí byť osobou, ktorá je v členskom štáte zodpovedná za šport na ministerskej úrovni. Zvolený členský štát, ktorý poskytol zástupcu, a meno tohto zástupcu, sa oznámia Generálnemu sekretariátu Rady EÚ. |
| --- | --- |

—

Členské štáty, ktoré tvoria úradujúcu trojicu predsedníctiev, si po vnútornej konzultácii spomedzi seba zvolia členský štát, ktorý bude v zakladajúcej rade agentúry WADA zastupovať členské štáty EÚ. Zvolený členský štát určí na tento účel vnútornými postupmi zástupcu. Tento zástupca musí byť osobou, ktorá je v členskom štáte zodpovedná za šport na ministerskej úrovni. Zvolený členský štát, ktorý poskytol zástupcu, a meno tohto zástupcu, sa oznámia Generálnemu sekretariátu Rady EÚ.

| — | Ak tento zástupca prestane vykonávať svoje funkcie na ministerskej úrovni, členský štát určí náhradníka na tejto úrovni. |
| --- | --- |

—

Ak tento zástupca prestane vykonávať svoje funkcie na ministerskej úrovni, členský štát určí náhradníka na tejto úrovni.

| — | Uvedené pravidlá platia aj pre členské štáty, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev. |
| --- | --- |

—

Uvedené pravidlá platia aj pre členské štáty, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev.

| — | Funkčné obdobie uvedených zástupcov trvá 3 roky. |
| --- | --- |

—

Funkčné obdobie uvedených zástupcov trvá 3 roky.

| — | Zástupca z členských štátov, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev zostáva vo funkcii, aj keď sa táto trojica predsedníctiev stane úradujúcou, aby sa tak zabezpečila kontinuita a zachovalo trojročné funkčné obdobie. |
| --- | --- |

—

Zástupca z členských štátov, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev zostáva vo funkcii, aj keď sa táto trojica predsedníctiev stane úradujúcou, aby sa tak zabezpečila kontinuita a zachovalo trojročné funkčné obdobie.

EXPERT NA VLÁDNEJ ÚROVNI, KTORÉHO SPOLOČNE VYMENUJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY ZASADAJÚCE V RADE

| — | Členské štáty predložia návrhy na odborného zástupcu najneskôr jeden mesiac pred zasadnutím Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport, na ktorom bude tento expert vymenovaný. Návrhy by nemali obsahovať mená ministrov z členských štátov, ktoré tvoria úradujúcu alebo nasledujúcu trojicu predsedníctiev. Návrhy na uvedeného odborného zástupcu sa zašlú Generálnemu sekretariátu Rady EÚ. |
| --- | --- |

—

Členské štáty predložia návrhy na odborného zástupcu najneskôr jeden mesiac pred zasadnutím Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport, na ktorom bude tento expert vymenovaný. Návrhy by nemali obsahovať mená ministrov z členských štátov, ktoré tvoria úradujúcu alebo nasledujúcu trojicu predsedníctiev. Návrhy na uvedeného odborného zástupcu sa zašlú Generálnemu sekretariátu Rady EÚ.

| — | Člen zakladajúcej rady agentúry WADA bude po prvýkrát vymenovaný spôsobom opísaným vyššie na zasadnutí Rady EÚ vzdelávanie, pre mládež, kultúru a šport najneskôr do novembra 2012. |
| --- | --- |

—

Člen zakladajúcej rady agentúry WADA bude po prvýkrát vymenovaný spôsobom opísaným vyššie na zasadnutí Rady EÚ vzdelávanie, pre mládež, kultúru a šport najneskôr do novembra 2012.

| — | Funkčné obdobie uvedeného experta trvá 3 roky. |
| --- | --- |

—

Funkčné obdobie uvedeného experta trvá 3 roky.

| — | Ak uvedený expert prestane vykonávať vo svojom členskom štáte svoje funkcie na ministerskej úrovni, začne sa nový vymenúvací postup. Aktuálny expert ostáva vo funkcii až do ukončenia nového vymenúvacieho postupu. |
| --- | --- |

—

Ak uvedený expert prestane vykonávať vo svojom členskom štáte svoje funkcie na ministerskej úrovni, začne sa nový vymenúvací postup. Aktuálny expert ostáva vo funkcii až do ukončenia nového vymenúvacieho postupu.

PRECHODNÉ USTANOVENIA

| — | Súčasné ustanovenia o zastupovaní členských štátov v zakladajúcej rade agentúry WADA platia do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

—

Súčasné ustanovenia o zastupovaní členských štátov v zakladajúcej rade agentúry WADA platia do 31. decembra 2012.

| — | Funkčné obdobie zástupcu, ktorého vymenovalo Írsko, Litva a Grécko sa skráti na 18 mesiacov a začne sa od 1. januára 2013. |
| --- | --- |

—

Funkčné obdobie zástupcu, ktorého vymenovalo Írsko, Litva a Grécko sa skráti na 18 mesiacov a začne sa od 1. januára 2013.

SCHVAĽOVACÍ POSTUP ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZASADAJÚCICH V RADE

| — | Experta na vládnej úrovni a členské štáty, ktoré zvolila úradujúca a nasledujúca trojica predsedníctiev, aby vymenovali zástupcov do zakladajúcej rady agentúry WADA, schvaľujú členské štáty zasadajúce v Rade s dostatočným časovým predstihom. |
| --- | --- |

—

Experta na vládnej úrovni a členské štáty, ktoré zvolila úradujúca a nasledujúca trojica predsedníctiev, aby vymenovali zástupcov do zakladajúcej rady agentúry WADA, schvaľujú členské štáty zasadajúce v Rade s dostatočným časovým predstihom.

| — | Generálny sekretariát Rady EÚ oznámi agentúre WADA mená všetkých členov zakladajúcej rady agentúry WADA, ktorí sú zástupcami členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

—

Generálny sekretariát Rady EÚ oznámi agentúre WADA mená všetkých členov zakladajúcej rady agentúry WADA, ktorí sú zástupcami členských štátov EÚ.

---

PRÍLOHA II

Organizačné usmernenia pre Radu, členské štáty a Komisiu týkajúce sa príprav na zasadnutia agentúry WADA

Vzhľadom na acquis EÚ a povinnosť lojálnej spolupráce sa v prípade potreby, pozície EÚ a členských štátov týkajúce sa otázok, o ktorých sa rokuje na zasadnutiach agentúry WADA, musia pred zasadnutiami v rámci agentúry WADA včas a účinným spôsobom koordinovať pod vedením predsedníctva,

sa Rada, členské štáty a Komisia dohodli na týchto organizačných usmerneniach:

POVAHA A ROZSAH PÔSOBNOSTI USMERNENÍ

| — | Tieto organizačné usmernenia sa vzťahujú na prípravu všetkých zasadnutí zakladajúcej rady agentúry WADA. |
| --- | --- |

—

Tieto organizačné usmernenia sa vzťahujú na prípravu všetkých zasadnutí zakladajúcej rady agentúry WADA.

| — | Týmito organizačnými usmerneniami sa medzi Radou, členskými štátmi a Komisiou ustanovujú mechanizmy prípravy na tieto zasadnutia vrátane zasadnutí Rady Európy, ktoré týmto zasadnutiam predchádzajú (CAHAMA). |
| --- | --- |

—

Týmito organizačnými usmerneniami sa medzi Radou, členskými štátmi a Komisiou ustanovujú mechanizmy prípravy na tieto zasadnutia vrátane zasadnutí Rady Európy, ktoré týmto zasadnutiam predchádzajú (CAHAMA).

PROCES KOORDINÁCIE

| — | Proces koordinácie by mal začať spoločnou analýzou programu zasadnutia agentúry WADA, ktorú vykoná úradujúce predsedníctvo Rady s pomocou Generálneho sekretariátu Rady EÚ a Európska komisia. |
| --- | --- |

—

Proces koordinácie by mal začať spoločnou analýzou programu zasadnutia agentúry WADA, ktorú vykoná úradujúce predsedníctvo Rady s pomocou Generálneho sekretariátu Rady EÚ a Európska komisia.

| — | Predsedníctvo pripraví komplexné vyhlásenie o návrhu pozície so zreteľom na tieto mechanizmy a na návrh Európskej komisie o otázkach spadajúcich do právomoci EÚ. |
| --- | --- |

—

Predsedníctvo pripraví komplexné vyhlásenie o návrhu pozície so zreteľom na tieto mechanizmy a na návrh Európskej komisie o otázkach spadajúcich do právomoci EÚ.

| — | Uvedené vyhlásenie vypracuje pracovná skupina Rady pre šport a okrem naliehavých prípadov vo všeobecnosti odsúhlasí Výbor stálych predstaviteľov (COREPER). |
| --- | --- |

—

Uvedené vyhlásenie vypracuje pracovná skupina Rady pre šport a okrem naliehavých prípadov vo všeobecnosti odsúhlasí Výbor stálych predstaviteľov (COREPER).

VZŤAHY S RADOU EURÓPY

| — | Zástupca predsedníctva prezentuje na zasadnutiach výboru CAHAMA (1) vyhlásenie o pozícii k tým bodom, ku ktorým sa pripravila pozícia. Európska komisia prezentuje pozíciu EÚ v oblastiach, ktoré patria do jej právomoci a v súvislosti s ktorými existuje pozícia prijatá v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy. |
| --- | --- |

—

Zástupca predsedníctva prezentuje na zasadnutiach výboru CAHAMA (1) vyhlásenie o pozícii k tým bodom, ku ktorým sa pripravila pozícia. Európska komisia prezentuje pozíciu EÚ v oblastiach, ktoré patria do jej právomoci a v súvislosti s ktorými existuje pozícia prijatá v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.

| — | EÚ a jej členské štáty by sa mali usilovať zahrnúť túto pozíciu do vyhlásenia o pozícii európskeho kontinentu, ktoré pripravil výbor CAHAMA. |
| --- | --- |

—

EÚ a jej členské štáty by sa mali usilovať zahrnúť túto pozíciu do vyhlásenia o pozícii európskeho kontinentu, ktoré pripravil výbor CAHAMA.

KOORDINÁCIA AD HOC

| — | Vždy, keď je to potrebné sa spravidla pod vedením predsedníctva uskutoční koordinácia EÚ a členských štátov ad hoc. Môže sa uskutočniť popri zasadnutiach výboru CAHAMA a agentúry WADA. |
| --- | --- |

—

Vždy, keď je to potrebné sa spravidla pod vedením predsedníctva uskutoční koordinácia EÚ a členských štátov ad hoc. Môže sa uskutočniť popri zasadnutiach výboru CAHAMA a agentúry WADA.

VYSTUPOVANIE A HLASOVANIE

| — | Zástupcovia členských štátov EÚ vystúpia a hlasujú o príslušných záležitostiach v súlade s dohodnutými pozíciami. |
| --- | --- |

—

Zástupcovia členských štátov EÚ vystúpia a hlasujú o príslušných záležitostiach v súlade s dohodnutými pozíciami.

INFORMOVANIE

| — | Zástupca členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA z úradujúcej trojice predsedníctiev informuje o výsledkoch zasadnutia zakladajúcej rady agentúry WADA na nasledujúcom zasadnutí Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport. |
| --- | --- |

—

Zástupca členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA z úradujúcej trojice predsedníctiev informuje o výsledkoch zasadnutia zakladajúcej rady agentúry WADA na nasledujúcom zasadnutí Rady EÚ pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport.

| — | Zástupca členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA z úradujúcej trojice predsedníctiev by mal predložiť pracovnej skupine Rady pre šport písomnú správu o výsledkoch zasadnutia zakladajúcej rady agentúry WADA. |
| --- | --- |

—

Zástupca členských štátov EÚ v zakladajúcej rade agentúry WADA z úradujúcej trojice predsedníctiev by mal predložiť pracovnej skupine Rady pre šport písomnú správu o výsledkoch zasadnutia zakladajúcej rady agentúry WADA.

---

(1)  Európsky výbor pre Svetovú antidopingovú agentúru ad hoc (CAHAMA) zriadený v júli 2003 je v otázkach súvisiacich s agentúrou WADA zodpovedný za koordináciu pozícií všetkých zmluvných strán Európskeho kultúrneho dohovoru. Riadne zasadnutia výboru CAHAMA sa zvolávajú bezprostredne pred zasadnutiami monitorovacej skupiny Dohovoru proti dopingu alebo po nich a, pokiaľ je to možné, aspoň jeden týždeň pred riadnym zasadnutím zakladajúcej rady a riadnym zasadnutím výkonného výboru agentúry WADA.

1

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/10

---

Závery Rady o východnom rozmere účasti a mobility mládeže

2011/C 372/03

RADA A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZASADAJÚCI V RADE:

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE:

| 1. | V článku 165 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie sa uvádza, že činnosť Európskej únie sa má zameriavať na podporu rozvoja výmeny mládeže a výmeny sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov a podporu účasti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe. |
| --- | --- |

1.

V článku 165 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie sa uvádza, že činnosť Európskej únie sa má zameriavať na podporu rozvoja výmeny mládeže a výmeny sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov a podporu účasti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe.

| 2. | Zmluvou o fungovaní Európskej únie sa EÚ umožnilo posilniť vykonávanie jej zahraničnej politiky; spolupráca so susednými krajinami sa teraz môže prehĺbiť s cieľom zahrnúť jednotnejším a účinnejším spôsobom celé spektrum otázok. |
| --- | --- |

2.

Zmluvou o fungovaní Európskej únie sa EÚ umožnilo posilniť vykonávanie jej zahraničnej politiky; spolupráca so susednými krajinami sa teraz môže prehĺbiť s cieľom zahrnúť jednotnejším a účinnejším spôsobom celé spektrum otázok.

| 3. | Mobilita je významná, pokiaľ ide o presadzovanie vzájomného porozumenia a hospodárskeho rozvoja, a zároveň zvyšuje informovanosť o rôznych postojoch k životu a o rozličných situáciách mladých ľudí v celej Európe. Okrem toho, že ponúka rôzne výhody, je nevyhnutná aj z hľadiska výmeny nápadov, šírenia inovácie, riešenia otázok zamestnanosti a sociálnych problémov, vytvárania pevných vzťahov medzi ľuďmi, pomoci pri osobnom rozvoji, motivácie k získavaniu sociálnych zručností, ako aj podpory medzikultúrnych kompetencií a boja proti predsudkom; mobilita je okrem iného kľúčovým prvkom na uvoľnenie potenciálu všetkých mladých ľudí a dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

3.

Mobilita je významná, pokiaľ ide o presadzovanie vzájomného porozumenia a hospodárskeho rozvoja, a zároveň zvyšuje informovanosť o rôznych postojoch k životu a o rozličných situáciách mladých ľudí v celej Európe. Okrem toho, že ponúka rôzne výhody, je nevyhnutná aj z hľadiska výmeny nápadov, šírenia inovácie, riešenia otázok zamestnanosti a sociálnych problémov, vytvárania pevných vzťahov medzi ľuďmi, pomoci pri osobnom rozvoji, motivácie k získavaniu sociálnych zručností, ako aj podpory medzikultúrnych kompetencií a boja proti predsudkom; mobilita je okrem iného kľúčovým prvkom na uvoľnenie potenciálu všetkých mladých ľudí a dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020.

| 4. | V súvislosti s celkovým nárastom mobility, ktorý má za následok častú interakciu medzi ľuďmi rôznych národností, kultúr, náboženstiev a vierovyznaní, zohráva Európska únia na medzinárodnej úrovni stále väčšiu úlohu pri podpore dodržiavania zásad demokracie, slobody, rovnosti a ľudských práv, ako aj príslušných zásad medzikultúrneho dialógu. |
| --- | --- |

4.

V súvislosti s celkovým nárastom mobility, ktorý má za následok častú interakciu medzi ľuďmi rôznych národností, kultúr, náboženstiev a vierovyznaní, zohráva Európska únia na medzinárodnej úrovni stále väčšiu úlohu pri podpore dodržiavania zásad demokracie, slobody, rovnosti a ľudských práv, ako aj príslušných zásad medzikultúrneho dialógu.

| 5. | „Účasť“ a „mládež a svet“ sa začlenili ako dve prvoradé oblasti činnosti do obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018). |
| --- | --- |

5.

„Účasť“ a „mládež a svet“ sa začlenili ako dve prvoradé oblasti činnosti do obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018).

| 6. | Počas konferencie mladých ľudí EÚ, ktorá sa konala 5. – 7. septembra 2011 vo Varšave, sa zdôraznilo, že osobitne potrebné je:






  — | medziodvetvová spolupráca medzi mládežníckymi mimovládnymi organizáciami (MVO) a subjektami, ktoré prijímajú rozhodnutia, ako aj ďalší výskum na posúdenie vplyvu spolupráce a mobility mladých ľudí, |
| --- | --- | --- |

6.

Počas konferencie mladých ľudí EÚ, ktorá sa konala 5. – 7. septembra 2011 vo Varšave, sa zdôraznilo, že osobitne potrebné je:

—

medziodvetvová spolupráca medzi mládežníckymi mimovládnymi organizáciami (MVO) a subjektami, ktoré prijímajú rozhodnutia, ako aj ďalší výskum na posúdenie vplyvu spolupráce a mobility mladých ľudí,

| — | informácie o členských štátoch EÚ a krajinách východnej Európy a Kaukazu dostupné online aj offline, |
| --- | --- |

—

informácie o členských štátoch EÚ a krajinách východnej Európy a Kaukazu dostupné online aj offline,

| — | prekonanie prekážok spojených s udeľovaním víz, ktoré naďalej predstavujú najväčšiu prekážku spolupráce mládeže medzi EÚ a jej susednými krajinami, |
| --- | --- |

—

prekonanie prekážok spojených s udeľovaním víz, ktoré naďalej predstavujú najväčšiu prekážku spolupráce mládeže medzi EÚ a jej susednými krajinami,

| — | posilnenie a rozšírenie zdrojov a programov, ako je napríklad program Mládež v akcii, s cieľom viac sa zamerať na otázky mobility a účasti mládeže na procesoch prijímania rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

posilnenie a rozšírenie zdrojov a programov, ako je napríklad program Mládež v akcii, s cieľom viac sa zamerať na otázky mobility a účasti mládeže na procesoch prijímania rozhodnutí,

| — | stanovenie v politikách EÚ ako jednu z priorít účasť mládeže na demokratickom živote v Európe, napríklad zavedením osobitných programov, ktoré podporia spoluprácu mládeže medzi krajinami východnej Európy a členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

—

stanovenie v politikách EÚ ako jednu z priorít účasť mládeže na demokratickom živote v Európe, napríklad zavedením osobitných programov, ktoré podporia spoluprácu mládeže medzi krajinami východnej Európy a členskými štátmi EÚ.

UZNÁVAJÚ, ŽE:

| 7. | Rozšírenie Európskej únie 1. mája 2004 znamenalo pre Úniu historický posun po politickej, geografickej a hospodárskej stránke, pričom sa ďalej zintenzívnila potreba spolupráce medzi EÚ a jej susednými krajinami vrátane krajín východnej Európy (1). |
| --- | --- |

7.

Rozšírenie Európskej únie 1. mája 2004 znamenalo pre Úniu historický posun po politickej, geografickej a hospodárskej stránke, pričom sa ďalej zintenzívnila potreba spolupráce medzi EÚ a jej susednými krajinami vrátane krajín východnej Európy (1).

| 8. | Európskou susedskou politikou (ESP) (2) Európskej únie, ktorá sa prostredníctvom oznámenia s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo nedávno prehodnotila a začlenila do nového rámca, sa stanovujú ambiciózne ciele na základe záväzkov rešpektovať spoločné hodnoty a účinne vykonávať politické, hospodárske a inštitucionálne reformy; demokratickým vývojom a transformáciou prebiehajúcou v krajinách, ktoré sú najbližšími susedmi Európskej únie smerom na východ a juh sa taktiež zvýšil strategický význam Európskej susedskej politiky a opatrení na posilnenie občianskej spoločnosti a na zvýšenie príležitostí na vzájomné výmeny aj osobné kontakty s osobitným zameraním sa na mládež. |
| --- | --- |

8.

Európskou susedskou politikou (ESP) (2) Európskej únie, ktorá sa prostredníctvom oznámenia s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo nedávno prehodnotila a začlenila do nového rámca, sa stanovujú ambiciózne ciele na základe záväzkov rešpektovať spoločné hodnoty a účinne vykonávať politické, hospodárske a inštitucionálne reformy; demokratickým vývojom a transformáciou prebiehajúcou v krajinách, ktoré sú najbližšími susedmi Európskej únie smerom na východ a juh sa taktiež zvýšil strategický význam Európskej susedskej politiky a opatrení na posilnenie občianskej spoločnosti a na zvýšenie príležitostí na vzájomné výmeny aj osobné kontakty s osobitným zameraním sa na mládež.

| 9. | V tejto súvislosti je Východné partnerstvo (3) iniciatívou so strategickým významom pre stabilitu a bezpečnosť krajín východnej Európy, ktoré sa zapájajú do rámca ESP, ako aj EÚ ako celku. Jeho dôležitým cieľom je posilňovať občiansku spoločnosť, ktorá predstavuje jeden zo základov účinného demokratického štátu. Táto oblasť spolupráce, ktorá zahŕňa účasť a spoluprácu mládeže, by v rámci Východného partnerstva mala zohrávať ešte dôležitejšiu úlohu. |
| --- | --- |

9.

V tejto súvislosti je Východné partnerstvo (3) iniciatívou so strategickým významom pre stabilitu a bezpečnosť krajín východnej Európy, ktoré sa zapájajú do rámca ESP, ako aj EÚ ako celku. Jeho dôležitým cieľom je posilňovať občiansku spoločnosť, ktorá predstavuje jeden zo základov účinného demokratického štátu. Táto oblasť spolupráce, ktorá zahŕňa účasť a spoluprácu mládeže, by v rámci Východného partnerstva mala zohrávať ešte dôležitejšiu úlohu.

| 10. | Za podstatné prvky partnerstva EÚ a Ruska týkajúceho sa modernizácie (4) sa označilo uľahčovanie medziľudských kontaktov a posilnenie dialógu s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

10.

Za podstatné prvky partnerstva EÚ a Ruska týkajúceho sa modernizácie (4) sa označilo uľahčovanie medziľudských kontaktov a posilnenie dialógu s občianskou spoločnosťou.

| 11. | Európska únia už vynaložila úsilie zamerané na poskytovanie osobitných povolení na pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o vstup na územie členského štátu s cieľom zapojiť sa do dobrovoľníckych činností (5), čo predstavuje dôležitý krok vpred. |
| --- | --- |

11.

Európska únia už vynaložila úsilie zamerané na poskytovanie osobitných povolení na pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o vstup na územie členského štátu s cieľom zapojiť sa do dobrovoľníckych činností (5), čo predstavuje dôležitý krok vpred.

| 12. | Európska rada (6) nedávno zdôraznila potrebu vytvorenia partnerstiev v oblasti mobility s krajinami južnej a východnej Európy. Vzhľadom na budúce formovanie týchto partnerstiev je potrebné zohľadniť posilňovanie mobility mladých ľudí na účely vzdelávacej mobility vrátane neformálneho vzdelávania v inej krajine, ktoré sa môže uskutočniť formou mládežníckej práce vrátane výmenných pobytov mladých ľudí či dobrovoľníckych činností. |
| --- | --- |

12.

Európska rada (6) nedávno zdôraznila potrebu vytvorenia partnerstiev v oblasti mobility s krajinami južnej a východnej Európy. Vzhľadom na budúce formovanie týchto partnerstiev je potrebné zohľadniť posilňovanie mobility mladých ľudí na účely vzdelávacej mobility vrátane neformálneho vzdelávania v inej krajine, ktoré sa môže uskutočniť formou mládežníckej práce vrátane výmenných pobytov mladých ľudí či dobrovoľníckych činností.

| 13. | Výmenné programy mládeže sú vhodným nástrojom na získanie medzikultúrnych skúseností a rozvoj osobných a jazykových znalostí, a to najmä v prípade mladých ľudí s menej príležitosťami. |
| --- | --- |

13.

Výmenné programy mládeže sú vhodným nástrojom na získanie medzikultúrnych skúseností a rozvoj osobných a jazykových znalostí, a to najmä v prípade mladých ľudí s menej príležitosťami.

| 14. | Rozvoj medzinárodnej spolupráce mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z Európskej únie a krajín východnej Európy predstavuje významný príspevok k budovaniu dôvery v regióne, čím sa formujú budúce vzťahy v Európe v kontexte možných problémov. |
| --- | --- |

14.

Rozvoj medzinárodnej spolupráce mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z Európskej únie a krajín východnej Európy predstavuje významný príspevok k budovaniu dôvery v regióne, čím sa formujú budúce vzťahy v Európe v kontexte možných problémov.

| 15. | Európska susedská politika zahŕňa činnosti Európskej únie a členských štátov v súvislosti so šestnástimi krajinami susediacimi s EÚ. V tejto súvislosti a po zvážení ich prípadného prínosu k prebiehajúcim demokratizačným procesom by bolo možné zvážiť uplatnenie podobných iniciatív, ako sú iniciatívy stanovené v tomto dokumente v súvislosti s krajinami južného Stredozemia. |
| --- | --- |

15.

Európska susedská politika zahŕňa činnosti Európskej únie a členských štátov v súvislosti so šestnástimi krajinami susediacimi s EÚ. V tejto súvislosti a po zvážení ich prípadného prínosu k prebiehajúcim demokratizačným procesom by bolo možné zvážiť uplatnenie podobných iniciatív, ako sú iniciatívy stanovené v tomto dokumente v súvislosti s krajinami južného Stredozemia.

IDENTIFIKUJÚ VŠEOBECNÚ POTREBU:

| 16. | Podporovať medzinárodnú spoluprácu mládeže, ako aj dialóg a vzájomné porozumenie medzi mladými ľuďmi, pracovníkmi s mládežou a vedúcimi mládežníckych skupín z EÚ a krajín východnej Európy ako dôležitý nástroj na podporu európskeho občianstva a procesov demokratizácie. |
| --- | --- |

16.

Podporovať medzinárodnú spoluprácu mládeže, ako aj dialóg a vzájomné porozumenie medzi mladými ľuďmi, pracovníkmi s mládežou a vedúcimi mládežníckych skupín z EÚ a krajín východnej Európy ako dôležitý nástroj na podporu európskeho občianstva a procesov demokratizácie.

| 17. | Uľahčiť prístup mladých ľudí k mobilite na účely vzdelávania, a to aj mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z krajín východnej Európy, ktorí cestujú do Európskej únie, ako aj mladých občanov Európskej únie, ktorí cestujú do akejkoľvek krajiny východnej Európy. |
| --- | --- |

17.

Uľahčiť prístup mladých ľudí k mobilite na účely vzdelávania, a to aj mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z krajín východnej Európy, ktorí cestujú do Európskej únie, ako aj mladých občanov Európskej únie, ktorí cestujú do akejkoľvek krajiny východnej Európy.

| 18. | Podporovať vzájomnú výmenu skúseností medzi členskými štátmi, mládežníckymi organizáciami a mladými ľuďmi v oblasti spolupráce s tretími krajinami, predovšetkým s krajinami východnej Európy, prostredníctvom zvyšovania informovanosti o politikách týkajúcich sa mládeže a posilňovania kvality informácií o možnostiach mobility a účasti. |
| --- | --- |

18.

Podporovať vzájomnú výmenu skúseností medzi členskými štátmi, mládežníckymi organizáciami a mladými ľuďmi v oblasti spolupráce s tretími krajinami, predovšetkým s krajinami východnej Európy, prostredníctvom zvyšovania informovanosti o politikách týkajúcich sa mládeže a posilňovania kvality informácií o možnostiach mobility a účasti.

PRETO SÚHLASIA, ŽE:

| 19. | Podpora obojsmernej mobility a väčšia účasť mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z EÚ a krajín východnej Európy na činnostiach neformálneho vzdelávania môže priniesť mnoho výhod pre:






  a) | mladých ľudí pri rozvoji ich zručností a kompetencií, aby si zvýšili svoju zamestnateľnosť, spoznali inovatívne prístupy a rozvinuli svoje porozumenie pre iné kultúry v čoraz globalizovanejšom a multikultúrnejšom svete, ako aj pri poskytovaní príležitostí na to, aby sa zamysleli nad spôsobmi zvýšenia svojej účasti na demokratickom živote v rôznych situáciách; |
| --- | --- | --- |

19.

Podpora obojsmernej mobility a väčšia účasť mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a vedúcich mládežníckych skupín z EÚ a krajín východnej Európy na činnostiach neformálneho vzdelávania môže priniesť mnoho výhod pre:

a)

mladých ľudí pri rozvoji ich zručností a kompetencií, aby si zvýšili svoju zamestnateľnosť, spoznali inovatívne prístupy a rozvinuli svoje porozumenie pre iné kultúry v čoraz globalizovanejšom a multikultúrnejšom svete, ako aj pri poskytovaní príležitostí na to, aby sa zamysleli nad spôsobmi zvýšenia svojej účasti na demokratickom živote v rôznych situáciách;

| b) | organizácie občianskej spoločnosti, predovšetkým mládežnícke organizácie a organizácie, ktoré pracujú s mladými ľuďmi a pre nich, tým, že sa umožní účinná partnerská výmena skúseností o tom, ako posilniť postavenie mladých ľudí a zvýšiť ich účasť, pokiaľ ide o zintenzívnenie rôznych druhov ich spolupráce; |
| --- | --- |

b)

organizácie občianskej spoločnosti, predovšetkým mládežnícke organizácie a organizácie, ktoré pracujú s mladými ľuďmi a pre nich, tým, že sa umožní účinná partnerská výmena skúseností o tom, ako posilniť postavenie mladých ľudí a zvýšiť ich účasť, pokiaľ ide o zintenzívnenie rôznych druhov ich spolupráce;

| c) | komunity v EÚ, ktoré sú hostiteľmi mladých ľudí z krajín východnej Európy, a miestne komunity v regióne krajín východnej Európy, ktoré sú hostiteľmi mladých ľudí z EÚ, a to najmä na účely rozvoja ich medzikultúrnych kompetencií; |
| --- | --- |

c)

komunity v EÚ, ktoré sú hostiteľmi mladých ľudí z krajín východnej Európy, a miestne komunity v regióne krajín východnej Európy, ktoré sú hostiteľmi mladých ľudí z EÚ, a to najmä na účely rozvoja ich medzikultúrnych kompetencií;

| d) | rodiny a partnerské skupiny mladých ľudí, ktorí sa zúčastňujú na mobilite, po ich návrate do svojich krajín, v súvislosti s ich pohľadom na EÚ a medzikultúrnym vnímaním; |
| --- | --- |

d)

rodiny a partnerské skupiny mladých ľudí, ktorí sa zúčastňujú na mobilite, po ich návrate do svojich krajín, v súvislosti s ich pohľadom na EÚ a medzikultúrnym vnímaním;

| e) | občiansku spoločnosť krajín východnej Európy v dôsledku – okrem iného – ich skúseností s kultúrou demokracie a získaných informácií o praktických aspektoch demokratického života, ako aj o trvalo udržateľnom rozvoji a podpore spoločných hodnôt, akými sú vzájomné porozumenie, demokracia, solidarita a dodržiavanie ľudských práv; |
| --- | --- |

e)

občiansku spoločnosť krajín východnej Európy v dôsledku – okrem iného – ich skúseností s kultúrou demokracie a získaných informácií o praktických aspektoch demokratického života, ako aj o trvalo udržateľnom rozvoji a podpore spoločných hodnôt, akými sú vzájomné porozumenie, demokracia, solidarita a dodržiavanie ľudských práv;

| f) | Európu ako celok v rámci budovania intelektuálneho kapitálu, ktorý bude ďalej formovať a ovplyvňovať občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

f)

Európu ako celok v rámci budovania intelektuálneho kapitálu, ktorý bude ďalej formovať a ovplyvňovať občiansku spoločnosť.

| 20. | Podporou aktívnej účasti mladých ľudí na dianí v spoločnosti, cezhraničnej mobility a kontaktov medzi ľuďmi sa podporí výmena nápadov, šírenie inovácií a vytváranie partnerstiev, čo by mohlo z dlhodobého hľadiska pomôcť zmenám, a zároveň by sa tak znížili sociálno-ekonomické rozdiely medzi spoločnosťami. |
| --- | --- |

20.

Podporou aktívnej účasti mladých ľudí na dianí v spoločnosti, cezhraničnej mobility a kontaktov medzi ľuďmi sa podporí výmena nápadov, šírenie inovácií a vytváranie partnerstiev, čo by mohlo z dlhodobého hľadiska pomôcť zmenám, a zároveň by sa tak znížili sociálno-ekonomické rozdiely medzi spoločnosťami.

| 21. | Podporou poskytovania kvalitných informačných nástrojov, výmenou osvedčených postupov medzi EÚ a krajinami východnej Európy a zabezpečením prístupu k informáciám o spoľahlivých partnerských organizáciách by sa pomohlo posilniť vytváranie kontaktných sietí a prehĺbiť spoluprácu medzi mládežníckymi organizáciami v EÚ a krajinách východnej Európy, ako aj zaistiť bezpečnosť účastníkov zapojených do tejto spolupráce. Strediská pre zdroje SALTO (podpora možností pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy) a Eurodesk sú v tejto súvislosti dôležitou sieťou podpory. |
| --- | --- |

21.

Podporou poskytovania kvalitných informačných nástrojov, výmenou osvedčených postupov medzi EÚ a krajinami východnej Európy a zabezpečením prístupu k informáciám o spoľahlivých partnerských organizáciách by sa pomohlo posilniť vytváranie kontaktných sietí a prehĺbiť spoluprácu medzi mládežníckymi organizáciami v EÚ a krajinách východnej Európy, ako aj zaistiť bezpečnosť účastníkov zapojených do tejto spolupráce. Strediská pre zdroje SALTO (podpora možností pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy) a Eurodesk sú v tejto súvislosti dôležitou sieťou podpory.

| 22. | Ďalší rozvoj a podpora dobrovoľníckych činností, mládežníckej práce a podnikania má potenciál pozitívne ovplyvniť zamestnateľnosť mladých ľudí a uľahčiť ich aktívne začlenenie do spoločnosti. |
| --- | --- |

22.

Ďalší rozvoj a podpora dobrovoľníckych činností, mládežníckej práce a podnikania má potenciál pozitívne ovplyvniť zamestnateľnosť mladých ľudí a uľahčiť ich aktívne začlenenie do spoločnosti.

| 23. | Vzhľadom na skutočnosť, že geografické vzdialenosti môžu byť v niektorých prípadoch prekážkou spolupráce a mobility, by sa mal potenciál virtuálnej mobility, pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu k informáciám, ktoré sa týkajú účasti a zamestnateľnosti mládeže, a výmenu týchto informácií, ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

23.

Vzhľadom na skutočnosť, že geografické vzdialenosti môžu byť v niektorých prípadoch prekážkou spolupráce a mobility, by sa mal potenciál virtuálnej mobility, pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu k informáciám, ktoré sa týkajú účasti a zamestnateľnosti mládeže, a výmenu týchto informácií, ďalej rozvíjať.

| 24. | Väčšia mobilita a intenzívnejšia spolupráca závisia vo veľkej miere od znalosti partnerskej krajiny a záujmu o ňu a predovšetkým od jej kultúry týkajúcej sa mládeže ako celku; na účely zvýšenia tohto záujmu a úrovne znalosti je obzvlášť dôležité, aby sa kultúra prezentovala a podporovala tak, aby mladých ľudí motivovala k vzájomnej spolupráci. |
| --- | --- |

24.

Väčšia mobilita a intenzívnejšia spolupráca závisia vo veľkej miere od znalosti partnerskej krajiny a záujmu o ňu a predovšetkým od jej kultúry týkajúcej sa mládeže ako celku; na účely zvýšenia tohto záujmu a úrovne znalosti je obzvlášť dôležité, aby sa kultúra prezentovala a podporovala tak, aby mladých ľudí motivovala k vzájomnej spolupráci.

| 25. | Mladí ľudia môžu považovať nedostatočné jazykové znalosti za značnú prekážku komunikácie. Úloha, ktorú zohrávajú európske programy zamerané na vzdelávanie a mládež, je jedným z mnohých spôsobov zlepšenia ich jazykové znalostí, a malo by sa podporovať presadzovanie učenia sa cudzích jazykov. |
| --- | --- |

25.

Mladí ľudia môžu považovať nedostatočné jazykové znalosti za značnú prekážku komunikácie. Úloha, ktorú zohrávajú európske programy zamerané na vzdelávanie a mládež, je jedným z mnohých spôsobov zlepšenia ich jazykové znalostí, a malo by sa podporovať presadzovanie učenia sa cudzích jazykov.

| 26. | Mladým ľuďom mimo EÚ, najmä z krajín východnej Európy, sa môže umožniť ľahší prístup k vízam napríklad prostredníctvom dohôd o zjednodušení vízového styku, ktoré sú jedným z najefektívnejších nástrojov na podporu mobility ako takej. |
| --- | --- |

26.

Mladým ľuďom mimo EÚ, najmä z krajín východnej Európy, sa môže umožniť ľahší prístup k vízam napríklad prostredníctvom dohôd o zjednodušení vízového styku, ktoré sú jedným z najefektívnejších nástrojov na podporu mobility ako takej.

| 27. | Rada Európy je vzhľadom na svoje skúsenosti a odborné znalosti v rámci spolupráce s krajinami východnej Európy dôležitým partnerom, pokiaľ ide o vykonávanie činností, do ktorých sú zapojení mladí ľudia z krajín východnej Európy; a partnerstvo medzi Európskou úniou a Radou Európy zamerané na mládež je hodnotným nástrojom, ktorým sa v tejto súvislosti posilňujú synergie medzi Európskou úniou a Radou Európy. |
| --- | --- |

27.

Rada Európy je vzhľadom na svoje skúsenosti a odborné znalosti v rámci spolupráce s krajinami východnej Európy dôležitým partnerom, pokiaľ ide o vykonávanie činností, do ktorých sú zapojení mladí ľudia z krajín východnej Európy; a partnerstvo medzi Európskou úniou a Radou Európy zamerané na mládež je hodnotným nástrojom, ktorým sa v tejto súvislosti posilňujú synergie medzi Európskou úniou a Radou Európy.

| 28. | Existujúce programy a nástroje, ktorými sa podporuje mobilita, najmä v rámci Európskej únie, by sa mohli posilniť a rozšíriť, aby sa vzťahovali na tých mladých ľudí, dobrovoľníkov, pracovníkov s mládežou a iných ľudí, ktorí pracujú s mladými ľuďmi pochádzajúcimi z krajín východnej Európy alebo ktorí chcú spolupracovať s týmito krajinami; týka sa to predovšetkým programov Mládež v akcii, Celoživotné vzdelávanie, partnerstva medzi EÚ a Radou Európy zameraného na mládež, Európskeho vzdelávacieho centra pre politiku v oblasti mládeže, siete stredísk pre zdroje SALTO (podpora možností pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy), siete Eurodesk a Európskeho portálu pre mládež. |
| --- | --- |

28.

Existujúce programy a nástroje, ktorými sa podporuje mobilita, najmä v rámci Európskej únie, by sa mohli posilniť a rozšíriť, aby sa vzťahovali na tých mladých ľudí, dobrovoľníkov, pracovníkov s mládežou a iných ľudí, ktorí pracujú s mladými ľuďmi pochádzajúcimi z krajín východnej Európy alebo ktorí chcú spolupracovať s týmito krajinami; týka sa to predovšetkým programov Mládež v akcii, Celoživotné vzdelávanie, partnerstva medzi EÚ a Radou Európy zameraného na mládež, Európskeho vzdelávacieho centra pre politiku v oblasti mládeže, siete stredísk pre zdroje SALTO (podpora možností pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy), siete Eurodesk a Európskeho portálu pre mládež.

| 29. | Európske fórum mládeže a mládežnícke organizácie na všetkých úrovniach môžu v rámci svojich činností tiež zohrávať dôležitú úlohu prostredníctvom zastupovania a obhajovania potrieb a záujmov mladých ľudí v kontexte spolupráce medzi mládežou z krajín EÚ a ich partnerov z krajín východnej Európy. |
| --- | --- |

29.

Európske fórum mládeže a mládežnícke organizácie na všetkých úrovniach môžu v rámci svojich činností tiež zohrávať dôležitú úlohu prostredníctvom zastupovania a obhajovania potrieb a záujmov mladých ľudí v kontexte spolupráce medzi mládežou z krajín EÚ a ich partnerov z krajín východnej Európy.

| 30. | Skúsenosti získané v rámci spolupráce so susednými regiónmi by sa mali využiť na tvorbu nástrojov spolupráce mládeže s krajinami východnej Európy. |
| --- | --- |

30.

Skúsenosti získané v rámci spolupráce so susednými regiónmi by sa mali využiť na tvorbu nástrojov spolupráce mládeže s krajinami východnej Európy.

PRETO VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY A EURÓPSKU KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÁVOMOCÍ:

| 31. | Podporovali výmeny mládeže a programy mobility pre mladých ľudí a mládežnícke organizácie vrátane dobrovoľníkov, pracovníkov s mládežou, výskumných pracovníkov a tých, ktorí pracujú s mladými ľuďmi v EÚ a susedných krajinách, pochádzajúcich predovšetkým z krajín východnej Európy, prostredníctvom výmeny osvedčených postupov spolupráce medzi organizáciami pôsobiacimi v oblasti mládeže, aby každý mladý človek mal v Európe možnosti mobility a účasti. |
| --- | --- |

31.

Podporovali výmeny mládeže a programy mobility pre mladých ľudí a mládežnícke organizácie vrátane dobrovoľníkov, pracovníkov s mládežou, výskumných pracovníkov a tých, ktorí pracujú s mladými ľuďmi v EÚ a susedných krajinách, pochádzajúcich predovšetkým z krajín východnej Európy, prostredníctvom výmeny osvedčených postupov spolupráce medzi organizáciami pôsobiacimi v oblasti mládeže, aby každý mladý človek mal v Európe možnosti mobility a účasti.

| 32. | Znižovali prekážky, pokiaľ ide o mobilitu a účasť, okrem iného podporou výučby cudzích jazykov, podporovaním poskytovania kvalitných informácií o tejto oblasti atď. |
| --- | --- |

32.

Znižovali prekážky, pokiaľ ide o mobilitu a účasť, okrem iného podporou výučby cudzích jazykov, podporovaním poskytovania kvalitných informácií o tejto oblasti atď.

| 33. | Podávali správy o oblasti činností „mládež a svet“ v správe o mládeži za rok 2012, ako aj v následných správach o mládeži EÚ. |
| --- | --- |

33.

Podávali správy o oblasti činností „mládež a svet“ v správe o mládeži za rok 2012, ako aj v následných správach o mládeži EÚ.

| 34. | Preskúmali výsledky štúdie Účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe, ktorá bude ukončená v roku 2012, s osobitným zameraním na jej možné dôsledky pre mladých ľudí v EÚ a v krajinách východnej Európy a podelili sa o výsledky výskumu týkajúceho sa mladých ľudí a ich účasti, aby sa tak zvýšili poznatky o mládeži. |
| --- | --- |

34.

Preskúmali výsledky štúdie Účasť mladých ľudí na demokratickom živote v Európe, ktorá bude ukončená v roku 2012, s osobitným zameraním na jej možné dôsledky pre mladých ľudí v EÚ a v krajinách východnej Európy a podelili sa o výsledky výskumu týkajúceho sa mladých ľudí a ich účasti, aby sa tak zvýšili poznatky o mládeži.

| 35. | Zvážili organizovanie ďalšej výmeny osvedčených postupov v oblasti politík, ktoré sa týkajú mládeže, medzi krajinami východnej Európy a EÚ v spolupráci s Radou Európy a inými medzinárodnými organizáciami, aby sa tak podporila účasť a mobilita mládeže. |
| --- | --- |

35.

Zvážili organizovanie ďalšej výmeny osvedčených postupov v oblasti politík, ktoré sa týkajú mládeže, medzi krajinami východnej Európy a EÚ v spolupráci s Radou Európy a inými medzinárodnými organizáciami, aby sa tak podporila účasť a mobilita mládeže.

VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

| 36. | Aktívne sa zúčastňovali na mnohostranných platformách Východného partnerstva, najmä na platforme 4 – kontakty medzi ľuďmi, v rámci ktorej by sa mohol podporiť rozvoj iniciatív pre mládež. |
| --- | --- |

36.

Aktívne sa zúčastňovali na mnohostranných platformách Východného partnerstva, najmä na platforme 4 – kontakty medzi ľuďmi, v rámci ktorej by sa mohol podporiť rozvoj iniciatív pre mládež.

| 37. | Posilňovali medziodvetvovú spoluprácu medzi rôznymi oblasťami politík a príslušnými orgánmi, aby sa na vnútroštátnej úrovni naďalej uvažovalo o prekážkach obojsmernej mobility mladých ľudí z krajín, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, napríklad tým, že sa nájdu spôsoby, ako podľa potreby uľahčiť vydávanie víz mladým ľuďom z krajín východnej Európy. |
| --- | --- |

37.

Posilňovali medziodvetvovú spoluprácu medzi rôznymi oblasťami politík a príslušnými orgánmi, aby sa na vnútroštátnej úrovni naďalej uvažovalo o prekážkach obojsmernej mobility mladých ľudí z krajín, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, napríklad tým, že sa nájdu spôsoby, ako podľa potreby uľahčiť vydávanie víz mladým ľuďom z krajín východnej Európy.

| 38. | Využili spoluprácu s informačnými štruktúrami týkajúcimi sa mládeže, akými sú napríklad Eurodesk či Európska informačná a poradenská agentúra pre mládež (ERYICA) a využívali Európske vzdelávacie centrum pre politiku v oblasti mládeže (EKCYP) s cieľom podporovať možnosti účasti a mobility. |
| --- | --- |

38.

Využili spoluprácu s informačnými štruktúrami týkajúcimi sa mládeže, akými sú napríklad Eurodesk či Európska informačná a poradenská agentúra pre mládež (ERYICA) a využívali Európske vzdelávacie centrum pre politiku v oblasti mládeže (EKCYP) s cieľom podporovať možnosti účasti a mobility.

VYZÝVAJÚ KOMISIU, ABY:

| 39. | V budúcich programoch EÚ pre mládež udržiavala a posilňovala východný rozmer bez toho, aby boli dotknuté rokovania o viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

39.

V budúcich programoch EÚ pre mládež udržiavala a posilňovala východný rozmer bez toho, aby boli dotknuté rokovania o viacročnom finančnom rámci.

| 40. | Naďalej podporovala spoluprácu mládeže medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva v rámci programu Východného partnerstva pre mládež. |
| --- | --- |

40.

Naďalej podporovala spoluprácu mládeže medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva v rámci programu Východného partnerstva pre mládež.

| 41. | Prispôsobila európsky portál pre mládež, aby bol užitočný a prístupný pre všetkých mladých ľudí z celej Európy vrátane krajín východnej Európy. |
| --- | --- |

41.

Prispôsobila európsky portál pre mládež, aby bol užitočný a prístupný pre všetkých mladých ľudí z celej Európy vrátane krajín východnej Európy.

| 42. | Zvážila v rámci svojich právomocí rozvoj európskej iniciatívy týkajúcej sa karty Mládež v pohybe s cieľom zahrnúť mladých ľudí z celej Európy vrátane krajín východnej Európy. |
| --- | --- |

42.

Zvážila v rámci svojich právomocí rozvoj európskej iniciatívy týkajúcej sa karty Mládež v pohybe s cieľom zahrnúť mladých ľudí z celej Európy vrátane krajín východnej Európy.

---

(1)  Na účely tohto dokumentu sú krajinami východnej Európy: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko, Ukrajina a Rusko.

(2)  Rámec ESP sa vzťahuje na 16 z najbližších susedných krajín EÚ – Alžírsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbyu, Moldavsko, Maroko, okupované palestínske územia, Sýriu, Tunisko a Ukrajinu.

(3)  Iniciatíva Východného partnerstva sa vzťahuje na: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavskú republiku a Ukrajinu.

(4)  http://eeas.europa.eu/russia/index_en.htm.

(5)  Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004.

(6)  Závery Európskej rady (23. – 24. júna 2011), dokument EUCO 23/11.

---

PRÍLOHA

Politické súvislosti

| — | Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby. |
| --- | --- |

—

Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby.

| — | Rozhodnutie Rady z 27. novembra 2009 o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (2011) (2010/37/ES). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutie Rady z 27. novembra 2009 o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (2011) (2010/37/ES).

| — | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje program Mládež v akcii na obdobie 2007 – 2013. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje program Mládež v akcii na obdobie 2007 – 2013.

| — | Závery Európskej rady (23. – 24. júna 2011), dokument EUCO 23/11. |
| --- | --- |

—

Závery Európskej rady (23. – 24. júna 2011), dokument EUCO 23/11.

| — | Uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (Ú. v. EÚ C 311, 19. 12. 2009). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (Ú. v. EÚ C 311, 19. 12. 2009).

| — | Odporúčanie Rady z 18. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie, dokument 14825/08. |
| --- | --- |

—

Odporúčanie Rady z 18. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie, dokument 14825/08.

| — | Závery Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe – jednotný prístup v reakcii na výzvy, ktorým čelia mladí ľudia (2010/C 326/05). |
| --- | --- |

—

Závery Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe – jednotný prístup v reakcii na výzvy, ktorým čelia mladí ľudia (2010/C 326/05).

| — | Odporúčanie Rady z 28. júna 2011 – Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (2011/C 199/01). |
| --- | --- |

—

Odporúčanie Rady z 28. júna 2011 – Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (2011/C 199/01).

| — | Uznesenie Rady z 19. mája 2011 o podpore nových a efektívnych foriem účasti všetkých mladých ľudí na demokratickom živote v Európe (2011/C 169/01). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Rady z 19. mája 2011 o podpore nových a efektívnych foriem účasti všetkých mladých ľudí na demokratickom živote v Európe (2011/C 169/01).

| — | Oznámenie Komisie EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020.

| — | Spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie Nová reakcia na meniace sa susedstvo – preskúmanie Európskej susedskej politiky, KOM(2011) 303. |
| --- | --- |

—

Spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie Nová reakcia na meniace sa susedstvo – preskúmanie Európskej susedskej politiky, KOM(2011) 303.

| — | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 3. decembra 2008 s názvom Východné partnerstvo [KOM(2008) 823]. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 3. decembra 2008 s názvom Východné partnerstvo [KOM(2008) 823].

| — | Spoločné oznámenie Európskej rade, Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím [KOM(2011) 200]. |
| --- | --- |

—

Spoločné oznámenie Európskej rade, Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím [KOM(2011) 200].

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/15

---

Závery Rady o ochrane detí v digitálnom svete

2011/C 372/04

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC politické súvislosti tejto otázky, ktoré sa uvádzajú v prílohe k týmto záverom,

SO ZÁUJMOM VÍTA:

| — | správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní odporúčania Rady z 24. septembra 1998 o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 20. decembra 2006 o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti (1) a o práve na vyjadrenie vo vzťahu ku konkurencieschopnosti európskeho priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb (2) – OCHRANA DETÍ V DIGITÁLNOM SVETE (3); a predovšetkým skutočnosť, že v správe sa riešia aktuálne výzvy v oblasti ochrany maloletých osôb v médiách online a digitálnych médiách. |
| --- | --- |

—

správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní odporúčania Rady z 24. septembra 1998 o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 20. decembra 2006 o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti (1) a o práve na vyjadrenie vo vzťahu ku konkurencieschopnosti európskeho priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb (2) – OCHRANA DETÍ V DIGITÁLNOM SVETE (3); a predovšetkým skutočnosť, že v správe sa riešia aktuálne výzvy v oblasti ochrany maloletých osôb v médiách online a digitálnych médiách.

BERIE NA VEDOMIE:

| — | návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení nástroja Spájame Európu (4). |
| --- | --- |

—

návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení nástroja Spájame Európu (4).

ZDÔRAZŇUJE, ŽE:

| 1. | v záujme maximálneho využitia možností, ktoré ponúkajú audiovizuálne médiá a internet, je potrebné bezpečné mediálne prostredie pre maloleté osoby, ktoré by malo byť založené na zásadách ľudskej dôstojnosti, bezpečnosti a rešpektovaní súkromného života; |
| --- | --- |

1.

v záujme maximálneho využitia možností, ktoré ponúkajú audiovizuálne médiá a internet, je potrebné bezpečné mediálne prostredie pre maloleté osoby, ktoré by malo byť založené na zásadách ľudskej dôstojnosti, bezpečnosti a rešpektovaní súkromného života;

| 2. | mediálna gramotnosť a zvyšovanie informovanosti sú dôležitými nástrojmi, ktoré môžu podstatným spôsobom zlepšiť digitálne zručnosti detí, rodičov a učiteľov a rozvinúť ich kritický prístup k audiovizuálnemu obsahu a obsahu online; vzhľadom na rýchle zmeny v digitálnom prostredí je však dôležité zvýšiť v tomto ohľade úsilie; |
| --- | --- |

2.

mediálna gramotnosť a zvyšovanie informovanosti sú dôležitými nástrojmi, ktoré môžu podstatným spôsobom zlepšiť digitálne zručnosti detí, rodičov a učiteľov a rozvinúť ich kritický prístup k audiovizuálnemu obsahu a obsahu online; vzhľadom na rýchle zmeny v digitálnom prostredí je však dôležité zvýšiť v tomto ohľade úsilie;

| 3. | opatrenia proti nezákonnému obsahu online, ako je detská pornografia, zahŕňajú iné prístupy ako opatrenia zamerané na zabránenie tomu, aby maloleté osoby prichádzali do kontaktu so škodlivým obsahom online; |
| --- | --- |

3.

opatrenia proti nezákonnému obsahu online, ako je detská pornografia, zahŕňajú iné prístupy ako opatrenia zamerané na zabránenie tomu, aby maloleté osoby prichádzali do kontaktu so škodlivým obsahom online;

| 4. | je dôležité, aby si členské štáty, Komisia, audiovizuálny priemysel a poskytovatelia služieb online boli vedomí nových výziev týkajúcich sa ochrany a posilnenia postavenia maloletých osôb, ktoré súvisia s vývojom v oblasti audiovizuálnych a informačných služieb online, ale tiež existujúcich nástrojov na riešenie týchto výziev; |
| --- | --- |

4.

je dôležité, aby si členské štáty, Komisia, audiovizuálny priemysel a poskytovatelia služieb online boli vedomí nových výziev týkajúcich sa ochrany a posilnenia postavenia maloletých osôb, ktoré súvisia s vývojom v oblasti audiovizuálnych a informačných služieb online, ale tiež existujúcich nástrojov na riešenie týchto výziev;

| 5. | aj keď sa v členských štátoch aktívne podporujú rôzne opatrenia zamerané na lepšiu ochranu a posilnenie postavenia maloletých osôb, stále pretrváva obava, že dosiahnutá úroveň ochrany a mediálnej gramotnosti vo všeobecnosti nie je dostatočná a že niektorým z týchto opatrení chýba kontinuita. |
| --- | --- |

5.

aj keď sa v členských štátoch aktívne podporujú rôzne opatrenia zamerané na lepšiu ochranu a posilnenie postavenia maloletých osôb, stále pretrváva obava, že dosiahnutá úroveň ochrany a mediálnej gramotnosti vo všeobecnosti nie je dostatočná a že niektorým z týchto opatrení chýba kontinuita.

UZNÁVA, ŽE:

| 1. | sa musí rešpektovať nezávislosť médií, mediálny priemysel však zohráva podstatnú úlohu pri zvyšovaní informovanosti a ochrane a posilňovaní postavenia maloletých osôb v digitálnom svete; |
| --- | --- |

1.

sa musí rešpektovať nezávislosť médií, mediálny priemysel však zohráva podstatnú úlohu pri zvyšovaní informovanosti a ochrane a posilňovaní postavenia maloletých osôb v digitálnom svete;

| 2. | členské štáty majú odlišné prístupy k ochrane maloletých osôb a podpore rozvoja osvedčených postupov a noriem v médiách, pričom dvomi možnosťami spomedzi viacerých možných riešení sú samoregulácia a vzájomná regulácia; |
| --- | --- |

2.

členské štáty majú odlišné prístupy k ochrane maloletých osôb a podpore rozvoja osvedčených postupov a noriem v médiách, pričom dvomi možnosťami spomedzi viacerých možných riešení sú samoregulácia a vzájomná regulácia;

| 3. | využívanie technických systémov (ako napríklad filtrov, systémov overovania veku, systémov rodičovskej kontroly) môže byť za predpokladu, že sa uplatňujú účinných spôsobom, vhodným prostriedkom na zabezpečenie prístupu maloletých osôb k obsahu, ktorý je vhodný pre ich vek, aj keď takéto systémy nie sú samy osebe riešením; |
| --- | --- |

3.

využívanie technických systémov (ako napríklad filtrov, systémov overovania veku, systémov rodičovskej kontroly) môže byť za predpokladu, že sa uplatňujú účinných spôsobom, vhodným prostriedkom na zabezpečenie prístupu maloletých osôb k obsahu, ktorý je vhodný pre ich vek, aj keď takéto systémy nie sú samy osebe riešením;

| 4. | zvyšovanie informovanosti a mediálnej gramotnosti sa ukázali ako dôležité nástroje na zlepšenie schopnosti detí vyrovnať sa s rizikami, s ktorými sa môžu stretnúť v digitálnom svete; |
| --- | --- |

4.

zvyšovanie informovanosti a mediálnej gramotnosti sa ukázali ako dôležité nástroje na zlepšenie schopnosti detí vyrovnať sa s rizikami, s ktorými sa môžu stretnúť v digitálnom svete;

| 5. | program Bezpečnejší internet a projekty financované v rámci neho, ako napríklad program Deti EÚ na internete (5) alebo sieť INSAFE (6), preukázali svoju hodnotu z hľadiska zvyšovania informovanosti a výskumu; |
| --- | --- |

5.

program Bezpečnejší internet a projekty financované v rámci neho, ako napríklad program Deti EÚ na internete (5) alebo sieť INSAFE (6), preukázali svoju hodnotu z hľadiska zvyšovania informovanosti a výskumu;

| 6. | stránky sociálnych sietí sú medzi maloletými osobami čoraz viac populárne a predstavujú významné možnosti v kontexte súkromia a vzdelávania, ale obsahujú aj možné riziká; |
| --- | --- |

6.

stránky sociálnych sietí sú medzi maloletými osobami čoraz viac populárne a predstavujú významné možnosti v kontexte súkromia a vzdelávania, ale obsahujú aj možné riziká;

| 7. | sa prijali opatrenia s cieľom zakázať nezákonný obsah a riešiť problém škodlivého obsahu, a to najmä formou dobrovoľných záväzkov zo strany poskytovateľov služieb a obsahu, a ukázalo sa, že tieto opatrenia sú jedným z úspešných spôsobov na zvýšenie bezpečnosti maloletých osôb v digitálnom svete; |
| --- | --- |

7.

sa prijali opatrenia s cieľom zakázať nezákonný obsah a riešiť problém škodlivého obsahu, a to najmä formou dobrovoľných záväzkov zo strany poskytovateľov služieb a obsahu, a ukázalo sa, že tieto opatrenia sú jedným z úspešných spôsobov na zvýšenie bezpečnosti maloletých osôb v digitálnom svete;

| 8. | miesta nahlasovania nezákonného obsahu [horúce linky (7)] môžu slúžiť na podporu zisťovania nezákonného obsahu a jeho sledovania a môžu byť nástrojom používateľov na oznamovanie takéhoto obsahu na internete; |
| --- | --- |

8.

miesta nahlasovania nezákonného obsahu [horúce linky (7)] môžu slúžiť na podporu zisťovania nezákonného obsahu a jeho sledovania a môžu byť nástrojom používateľov na oznamovanie takéhoto obsahu na internete;

| 9. | smernica o audiovizuálnych mediálnych službách obsahuje ustanovenia o ochrane maloletých osôb pre lineárne aj nelineárne audiovizuálne mediálne služby. |
| --- | --- |

9.

smernica o audiovizuálnych mediálnych službách obsahuje ustanovenia o ochrane maloletých osôb pre lineárne aj nelineárne audiovizuálne mediálne služby.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY PRI SÚČASNOM REŠPEKTOVANÍ SLOBODY PREJAVU:

| 1. | pokračovali v práci na ochrane maloletých osôb a to tak, že budú podporovať rozsiahle využívanie kampaní zameraných na zvyšovanie informovanosti detí, rodičov, učiteľov a iných osôb pracujúcich s deťmi, ako aj súlad medzi výučbou bezpečnosti online a mediálnou gramotnosťou na školách i v rámci zariadení poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve; |
| --- | --- |

1.

pokračovali v práci na ochrane maloletých osôb a to tak, že budú podporovať rozsiahle využívanie kampaní zameraných na zvyšovanie informovanosti detí, rodičov, učiteľov a iných osôb pracujúcich s deťmi, ako aj súlad medzi výučbou bezpečnosti online a mediálnou gramotnosťou na školách i v rámci zariadení poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve;

| 2. | nabádali poskytovateľov mediálneho obsahu online, poskytovateľov internetových služieb, stránky sociálnych sietí a diskusné fóra online, aby pri vyvíjaní svojich služieb v plnej miere zohľadnili ochranu maloletých osôb a aby rozvíjali a dodržiavali príslušné kódexy správania; |
| --- | --- |

2.

nabádali poskytovateľov mediálneho obsahu online, poskytovateľov internetových služieb, stránky sociálnych sietí a diskusné fóra online, aby pri vyvíjaní svojich služieb v plnej miere zohľadnili ochranu maloletých osôb a aby rozvíjali a dodržiavali príslušné kódexy správania;

| 3. | podporovali rozvoj a označovanie kvalitného a primeraného obsahu pre maloleté osoby a prístup k nemu; |
| --- | --- |

3.

podporovali rozvoj a označovanie kvalitného a primeraného obsahu pre maloleté osoby a prístup k nemu;

| 4. | podporovali využívanie adekvátnych technologických nástrojov na ochranu maloletých osôb (napr. prostredníctvom účelových vyhľadávacích systémov, systémov rodičovskej kontroly) a zabezpečili, aby tieto nástroje boli masovo dostupné a užívateľsky ústretové; |
| --- | --- |

4.

podporovali využívanie adekvátnych technologických nástrojov na ochranu maloletých osôb (napr. prostredníctvom účelových vyhľadávacích systémov, systémov rodičovskej kontroly) a zabezpečili, aby tieto nástroje boli masovo dostupné a užívateľsky ústretové;

| 5. | monitorovali existujúce opatrenia zamerané na boj proti nezákonnému alebo škodlivému obsahu s cieľom zabezpečiť ich účinnosť; |
| --- | --- |

5.

monitorovali existujúce opatrenia zamerané na boj proti nezákonnému alebo škodlivému obsahu s cieľom zabezpečiť ich účinnosť;

| 6. | nabádali k širšiemu a častejšiemu uplatňovaniu samoregulačných systémov klasifikácie (napríklad PEGI a PEGI online) pri videohrách online a offline, ako aj k lepšiemu presadzovaniu klasifikácií podľa vekovej vhodnosti na maloobchodnom trhu s cieľom zabrániť predaju videohier online a offline nižším vekovým skupinám, než pre aké sú určené; |
| --- | --- |

6.

nabádali k širšiemu a častejšiemu uplatňovaniu samoregulačných systémov klasifikácie (napríklad PEGI a PEGI online) pri videohrách online a offline, ako aj k lepšiemu presadzovaniu klasifikácií podľa vekovej vhodnosti na maloobchodnom trhu s cieľom zabrániť predaju videohier online a offline nižším vekovým skupinám, než pre aké sú určené;

| 7. | posilnili spoluprácu týkajúcu sa nezákonného a škodlivého obsahu internetu s pôvodom v iných členských štátoch a mimo EÚ, napríklad prostredníctvom dohôd s tretími krajinami v prípade nezákonného obsahu a prostredníctvom výmeny najlepších postupov v prípade škodlivého obsahu; |
| --- | --- |

7.

posilnili spoluprácu týkajúcu sa nezákonného a škodlivého obsahu internetu s pôvodom v iných členských štátoch a mimo EÚ, napríklad prostredníctvom dohôd s tretími krajinami v prípade nezákonného obsahu a prostredníctvom výmeny najlepších postupov v prípade škodlivého obsahu;

| 8. | do roku 2013 (8) naďalej zavádzali horúce linky na oznamovanie nezákonného obsahu online, zvýšili ich účinnosť, napríklad aj prostredníctvom výmeny najlepších postupov týkajúcich sa interakcie s orgánmi presadzovania práva, spropagovali ich medzi používateľmi internetu a urobili ich pre používateľov dostupnejšími a pozorne ich monitorovali. |
| --- | --- |

8.

do roku 2013 (8) naďalej zavádzali horúce linky na oznamovanie nezákonného obsahu online, zvýšili ich účinnosť, napríklad aj prostredníctvom výmeny najlepších postupov týkajúcich sa interakcie s orgánmi presadzovania práva, spropagovali ich medzi používateľmi internetu a urobili ich pre používateľov dostupnejšími a pozorne ich monitorovali.

NABÁDA ZAINTERESOVANÉ STRANY, ABY:

| 1. | tam, kde je to vhodné, naďalej zapájali používateľov a orgány verejnej moci do procesu prípravy alebo revízie samoregulačných opatrení (kódexy správania) zo strany audiovizuálneho priemyslu a poskytovateľov internetových služieb (ISP), a do monitorovania takýchto opatrení; |
| --- | --- |

1.

tam, kde je to vhodné, naďalej zapájali používateľov a orgány verejnej moci do procesu prípravy alebo revízie samoregulačných opatrení (kódexy správania) zo strany audiovizuálneho priemyslu a poskytovateľov internetových služieb (ISP), a do monitorovania takýchto opatrení;

| 2. | prijali usmernenia, ako napríklad „zásady EÚ pre bezpečnejšie sociálne siete“, konzistentne ich vykonávali a monitorovali ich vykonávanie a aby tiež zabezpečili rozšírenie používania štandardného nastavenia „ochrany súkromia“ pre deti, ktoré sa registrujú na sociálnych sieťach s cieľom zvýšiť bezpečnosť maloletých osôb; |
| --- | --- |

2.

prijali usmernenia, ako napríklad „zásady EÚ pre bezpečnejšie sociálne siete“, konzistentne ich vykonávali a monitorovali ich vykonávanie a aby tiež zabezpečili rozšírenie používania štandardného nastavenia „ochrany súkromia“ pre deti, ktoré sa registrujú na sociálnych sieťach s cieľom zvýšiť bezpečnosť maloletých osôb;

| 3. | v štruktúrach svojich služieb a nástrojoch, ktoré sprístupnili používateľom, ďalej vyvíjali a uplatňovali samoregulačné systémy, ktoré plne zohľadňujú ochranu maloletých osôb, a aby vytvárali, dodržiavali a vykonávali kódexy správania na ochranu maloletých osôb; |
| --- | --- |

3.

v štruktúrach svojich služieb a nástrojoch, ktoré sprístupnili používateľom, ďalej vyvíjali a uplatňovali samoregulačné systémy, ktoré plne zohľadňujú ochranu maloletých osôb, a aby vytvárali, dodržiavali a vykonávali kódexy správania na ochranu maloletých osôb;

| 4. | vytvorili celoeurópsky kódex správania pri predaji videohier maloletým osobám v plnom súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.

vytvorili celoeurópsky kódex správania pri predaji videohier maloletým osobám v plnom súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v tejto oblasti.

VYZÝVA KOMISIU, ABY:

| 1. | stavala na súčasnom financovaní a činnostiach v tejto oblasti, ktoré sa vykonávajú najmä prostredníctvom programu Bezpečnejší internet, s cieľom vytvoriť primeranú infraštruktúru a služby na európskej úrovni na účely výmeny zdrojov a nástrojov zameraných na ochranu maloletých osôb a na oprávnenie detí, rodičov, učiteľov a iných opatrovateľov k tomu, aby internet a nové technológie využívali bezpečne a zodpovedne; |
| --- | --- |

1.

stavala na súčasnom financovaní a činnostiach v tejto oblasti, ktoré sa vykonávajú najmä prostredníctvom programu Bezpečnejší internet, s cieľom vytvoriť primeranú infraštruktúru a služby na európskej úrovni na účely výmeny zdrojov a nástrojov zameraných na ochranu maloletých osôb a na oprávnenie detí, rodičov, učiteľov a iných opatrovateľov k tomu, aby internet a nové technológie využívali bezpečne a zodpovedne;

| 2. | zvážila otvorenie dialógu so zainteresovanými stranami – v spolupráci s členskými štátmi – na tému, čo možno vykonať v nadväznosti na správu Komisie o uplatňovaní odporúčaní v tejto oblasti z roku 1998 a 2006; |
| --- | --- |

2.

zvážila otvorenie dialógu so zainteresovanými stranami – v spolupráci s členskými štátmi – na tému, čo možno vykonať v nadväznosti na správu Komisie o uplatňovaní odporúčaní v tejto oblasti z roku 1998 a 2006;

| 3. | využila zistenia uvedené v správe Komisie o uplatňovaní odporúčaní o ochrane maloletých z roku 1998 a 2006 v kontexte nadchádzajúcich iniciatív týkajúcich sa ochrany maloletých, najmä v oblasti médií online. |
| --- | --- |

3.

využila zistenia uvedené v správe Komisie o uplatňovaní odporúčaní o ochrane maloletých z roku 1998 a 2006 v kontexte nadchádzajúcich iniciatív týkajúcich sa ochrany maloletých, najmä v oblasti médií online.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÍSLUŠNÝCH PRÁVOMOCÍ:

| 1. | podporovali orgány presadzovania práva, aby zlepšovali postupy zamerané na určenie, ohlásenie a odstránenie webových stránok obsahujúcich alebo šíriacich detskú pornografiu poskytnutím, ak je to možné, primeraných finančných a ľudských zdrojov a odbornou prípravou personálu (9); |
| --- | --- |

1.

podporovali orgány presadzovania práva, aby zlepšovali postupy zamerané na určenie, ohlásenie a odstránenie webových stránok obsahujúcich alebo šíriacich detskú pornografiu poskytnutím, ak je to možné, primeraných finančných a ľudských zdrojov a odbornou prípravou personálu (9);

| 2. | sa prostredníctvom prieskumov a výskumu usilovali o lepšie pochopenie pozitívneho a negatívneho dôsledku používania médií online a digitálnych médií vrátane videohier na deti; |
| --- | --- |

2.

sa prostredníctvom prieskumov a výskumu usilovali o lepšie pochopenie pozitívneho a negatívneho dôsledku používania médií online a digitálnych médií vrátane videohier na deti;

| 3. | podporovali zvyšovanie informovanosti a vyučovanie bezpečnosti online v školách, ako aj v zariadeniach poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve; |
| --- | --- |

3.

podporovali zvyšovanie informovanosti a vyučovanie bezpečnosti online v školách, ako aj v zariadeniach poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve;

| 4. | podporovali mediálnu gramotnosť a kľúčovú kompetenciu pre celoživotné vzdelávanie – „digitálnu kompetenciu“ (10) na školách, ako aj mimo škôl; |
| --- | --- |

4.

podporovali mediálnu gramotnosť a kľúčovú kompetenciu pre celoživotné vzdelávanie – „digitálnu kompetenciu“ (10) na školách, ako aj mimo škôl;

| 5. | zaktualizovali prácu a posilnili vykonávanie usmernení týkajúcich sa kvality obsahu online pre deti v rámci verejno-súkromných partnerstiev, ako aj prostredníctvom podpory aktivít zameraných na mediálnu gramotnosť; |
| --- | --- |

5.

zaktualizovali prácu a posilnili vykonávanie usmernení týkajúcich sa kvality obsahu online pre deti v rámci verejno-súkromných partnerstiev, ako aj prostredníctvom podpory aktivít zameraných na mediálnu gramotnosť;

| 6. | nabádali k väčšej konzistentnosti v celej Európe v otázke systémov klasifikácie podľa vekovej vhodnosti a obsahu využívaných členskými štátmi, pričom sa zohľadnia kultúrne rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

6.

nabádali k väčšej konzistentnosti v celej Európe v otázke systémov klasifikácie podľa vekovej vhodnosti a obsahu využívaných členskými štátmi, pričom sa zohľadnia kultúrne rozdiely medzi členskými štátmi.

---

(1)  Ú. v. ES L 270, 7.10.1998, s. 48.

(2)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 72.

(3)  14268/11 + ADD 1 – KOM (2011) 556 v konečnom znení, SEK (2011) 1043 v konečnom znení.

(4)  KOM(2011) 665.

(5)  www.eukidsonline.net.

(6)  Európska sieť informačných centier (www.saferinternet.org).

(7)  Ako napríklad sieť INHOPE (Medzinárodná asociácia internetových horúcich liniek).

(8)  Opatrenie 40 Digitálnej agendy pre Európu.

(9)  Pozri návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (PE-CONS 51/11).

(10)  Pozri odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie.

---

PRÍLOHA

Politický kontext

Rada pri prijímaní týchto záverov pripomína najmä:

| — | oznámenie Komisie z 19. mája 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu (1), v ktorom sa zdôrazňuje, že „za ... posilňovanie bezpečnosti v digitálnej spoločnosti sme zodpovední spoločne – jednotlivci rovnako ako súkromné a verejné orgány, v domácnostiach, ako aj na celosvetovej úrovni“, a závery Rady z 31. mája 2010 o digitálnej agende pre Európu (2), |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie z 19. mája 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu (1), v ktorom sa zdôrazňuje, že „za ... posilňovanie bezpečnosti v digitálnej spoločnosti sme zodpovední spoločne – jednotlivci rovnako ako súkromné a verejné orgány, v domácnostiach, ako aj na celosvetovej úrovni“, a závery Rady z 31. mája 2010 o digitálnej agende pre Európu (2),

| — | smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (3), |
| --- | --- |

—

smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (3),

| — | oznámenie Komisie z 22. apríla 2008 o ochrane spotrebiteľov, najmä neplnoletých osôb s ohľadom na využívanie videohier (4), |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie z 22. apríla 2008 o ochrane spotrebiteľov, najmä neplnoletých osôb s ohľadom na využívanie videohier (4),

| — | rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1351/2008/ES zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný program Spoločenstva na ochranu detí, ktoré používajú internet a iné komunikačné technológie (5), |
| --- | --- |

—

rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1351/2008/ES zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný program Spoločenstva na ochranu detí, ktoré používajú internet a iné komunikačné technológie (5),

| — | závery Rady z 27. novembra 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (6), v ktorých Rada reagovala na odporúčanie Komisie z 20. augusta 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí pre konkurencieschopnejší audiovizuálny priemysel a priemysel obsahu a inkluzívnu znalostnú spoločnosť (7), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 27. novembra 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (6), v ktorých Rada reagovala na odporúčanie Komisie z 20. augusta 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí pre konkurencieschopnejší audiovizuálny priemysel a priemysel obsahu a inkluzívnu znalostnú spoločnosť (7),

| — | závery Rady z 22. mája 2008 o európskom prístupe k mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (8), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 22. mája 2008 o európskom prístupe k mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (8),

| — | oznámenie Komisie z 20. decembra 2007 o európskom prístupe k mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (9). |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie z 20. decembra 2007 o európskom prístupe k mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí (9).

---

(1)  9981/1/10 – KOM(2010) 245 v konečnom znení/2.

(2)  Dokument 10130/10.

(3)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

(4)  8805/08 – KOM(2008) 207 v konečnom znení.

(5)  Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 118.

(6)  Ú. v. EÚ C 301, 11.12.2009, s. 12.

(7)  Ú. v. EÚ L 227, 29.8.2009, s. 9.

(8)  Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 8.

(9)  KOM(2007) 833 v konečnom znení.

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/19

---

Závery Rady o kultúrnych a tvorivých kompetenciách a ich úlohe pri budovaní intelektuálneho kapitálu Európy

2011/C 372/05

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC:

| — | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1),

| — | závery Rady z 22. mája 2008 o medzikultúrnych kompetenciách (2), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 22. mája 2008 o medzikultúrnych kompetenciách (2),

| — | závery Rady z 27. novembra 2009 o podpore tvorivej generácie: rozvoj tvorivosti a inovačnej schopnosti detí a mladých ľudí prostredníctvom kultúrnych prejavov a prístupu ku kultúre (3), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 27. novembra 2009 o podpore tvorivej generácie: rozvoj tvorivosti a inovačnej schopnosti detí a mladých ľudí prostredníctvom kultúrnych prejavov a prístupu ku kultúre (3),

| — | rozhodnutie Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (4), najmä usmernenie 8, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (4), najmä usmernenie 8,

| — | závery Rady o hlavnej iniciatíve stratégie Európa 2020 – Únia inovácií: urýchlenie transformácie Európy prostredníctvom inovácie v rýchlo sa meniacom svete (2010) (5), |
| --- | --- |

—

závery Rady o hlavnej iniciatíve stratégie Európa 2020 – Únia inovácií: urýchlenie transformácie Európy prostredníctvom inovácie v rýchlo sa meniacom svete (2010) (5),

| — | odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (6), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (6),

| — | závery Rady o prínose kultúry k vykonávaniu stratégie Európa 2020 (2011) (7), |
| --- | --- |

—

závery Rady o prínose kultúry k vykonávaniu stratégie Európa 2020 (2011) (7),

| — | ďalší politický kontext, ako sa uvádza v prílohe I k týmto záverom, ako aj najlepšie postupy a dôkazy predložené počas konferencie „Kompetencie v kultúre“ (18. – 20. júla 2011 vo Varšave) (8). |
| --- | --- |

—

ďalší politický kontext, ako sa uvádza v prílohe I k týmto záverom, ako aj najlepšie postupy a dôkazy predložené počas konferencie „Kompetencie v kultúre“ (18. – 20. júla 2011 vo Varšave) (8).

SA DOMNIEVA, ŽE

kultúrne a tvorivé kompetencie zahŕňajú kľúčové kompetencie, ktorými sú kultúrne povedomie a vyjadrovanie (9) a medzikultúrne kompetencie (10).

ZDÔRAZŇUJE, ŽE

| — | kultúrne a tvorivé kompetencie zahŕňajú schopnosť osvojiť si, využívať a meniť kultúru, a sú preto mimoriadne dôležité pre rozkvet rôznych kultúr v Európe a zachovanie a ochranu ich bohatstva, |
| --- | --- |

—

kultúrne a tvorivé kompetencie zahŕňajú schopnosť osvojiť si, využívať a meniť kultúru, a sú preto mimoriadne dôležité pre rozkvet rôznych kultúr v Európe a zachovanie a ochranu ich bohatstva,

| — | kľúčová kompetencia kultúrneho povedomia a vyjadrovania má významný rozmer celoživotného vzdelávania a ako dôležitá prierezová kompetencia má zásadný význam pre získavanie ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

kľúčová kompetencia kultúrneho povedomia a vyjadrovania má významný rozmer celoživotného vzdelávania a ako dôležitá prierezová kompetencia má zásadný význam pre získavanie ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie,

| — | kultúrne a tvorivé kompetencie dostávajú podporu z rôznych programov a iniciatív v členských štátoch a tieto programy prispievajú k dosiahnutiu cieľov rozličných politík, |
| --- | --- |

—

kultúrne a tvorivé kompetencie dostávajú podporu z rôznych programov a iniciatív v členských štátoch a tieto programy prispievajú k dosiahnutiu cieľov rozličných politík,

| — | s cieľom podporiť medziodvetvovú spoluprácu je však potrebné vytvoriť priaznivejšie rámcové podmienky pre rozvoj stále efektívnejších tvorivých partnerstiev (11). |
| --- | --- |

—

s cieľom podporiť medziodvetvovú spoluprácu je však potrebné vytvoriť priaznivejšie rámcové podmienky pre rozvoj stále efektívnejších tvorivých partnerstiev (11).

SÚHLASÍ, ŽE kultúrne a tvorivé kompetencie sú základom tvorivosti a inovácie, ktorá zas podnecuje inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Je to preto, že tieto kompetencie môžu prispievať:

| — | k budovaniu intelektuálneho kapitálu (12), ktorý sa stále viac uznáva ako nový zdroj rastu a konkurencieschopnosti v Európe, |
| --- | --- |

—

k budovaniu intelektuálneho kapitálu (12), ktorý sa stále viac uznáva ako nový zdroj rastu a konkurencieschopnosti v Európe,

| — | ku všetkým formám inovácie, a to hlavne netechnologickej a sociálnej inovácie (13), prostredníctvom svojho vplyvu na výrobu a dopyt, ako aj na navrhovanie inovatívnych výrobkov a služieb, na ich výrobu a úspech na trhu, |
| --- | --- |

—

ku všetkým formám inovácie, a to hlavne netechnologickej a sociálnej inovácie (13), prostredníctvom svojho vplyvu na výrobu a dopyt, ako aj na navrhovanie inovatívnych výrobkov a služieb, na ich výrobu a úspech na trhu,

| — | k rozvoju kultúry a tvorivého priemyslu, ako aj maximálnemu posilneniu ich vedľajších účinkov, pretože sú súčasťou kompetencií umelcov a tvorcov, ako aj publika a spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

k rozvoju kultúry a tvorivého priemyslu, ako aj maximálnemu posilneniu ich vedľajších účinkov, pretože sú súčasťou kompetencií umelcov a tvorcov, ako aj publika a spotrebiteľov,

| — | k vzdelávaniu, odbornej príprave a príprave na zamestnanie vrátane takého, ktoré si vyžaduje vysokú kvalifikáciu a sociálne zručnosti, k zamestnateľnosti vo všetkých príslušných fázach života a k účinnému fungovaniu a rozvoju podnikov, |
| --- | --- |

—

k vzdelávaniu, odbornej príprave a príprave na zamestnanie vrátane takého, ktoré si vyžaduje vysokú kvalifikáciu a sociálne zručnosti, k zamestnateľnosti vo všetkých príslušných fázach života a k účinnému fungovaniu a rozvoju podnikov,

| — | k lepším výsledkom v dosahovaní vzdelania, znižovaniu miery predčasného ukončenia štúdia a zlepšovaniu perspektívy sociálneho začleňovania, keďže tieto faktory majú významný motivačný a socializačný vplyv a umožňujú žiakom objaviť a rozvíjať ich talent. |
| --- | --- |

—

k lepším výsledkom v dosahovaní vzdelania, znižovaniu miery predčasného ukončenia štúdia a zlepšovaniu perspektívy sociálneho začleňovania, keďže tieto faktory majú významný motivačný a socializačný vplyv a umožňujú žiakom objaviť a rozvíjať ich talent.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

| — | zvyšovali povedomie a uznávanie príslušných činností a šírili najlepšie postupy medzi tvorcami politík, kultúrnymi a vzdelávacími subjektmi, podnikmi a mimovládnymi organizáciami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v súvislosti s úlohou, ktorú rozvoj kultúrnych a tvorivých kompetencií, a to hlavne kľúčovej kompetencie kultúrneho povedomia a vyjadrovania, môže mať predovšetkým pri:






  — | nadobúdaní ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie, |
| --- | --- | --- |

—

zvyšovali povedomie a uznávanie príslušných činností a šírili najlepšie postupy medzi tvorcami politík, kultúrnymi a vzdelávacími subjektmi, podnikmi a mimovládnymi organizáciami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v súvislosti s úlohou, ktorú rozvoj kultúrnych a tvorivých kompetencií, a to hlavne kľúčovej kompetencie kultúrneho povedomia a vyjadrovania, môže mať predovšetkým pri:

—

nadobúdaní ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie,

| — | znižovaní miery predčasného ukončenia štúdia, |
| --- | --- |

—

znižovaní miery predčasného ukončenia štúdia,

| — | podpore zamestnateľnosti a produktivity z hľadiska celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podpore zamestnateľnosti a produktivity z hľadiska celoživotného vzdelávania,

| — | plnení cieľov strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), najmä jeho strategického cieľa 4 (14), |
| --- | --- |

—

plnení cieľov strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), najmä jeho strategického cieľa 4 (14),

| — | presadzovaní tvorivosti a inovácie, hlavne netechnologickej inovácie, |
| --- | --- |

—

presadzovaní tvorivosti a inovácie, hlavne netechnologickej inovácie,

| — | koncipovaní účinných politík v oblasti mládeže, |
| --- | --- |

—

koncipovaní účinných politík v oblasti mládeže,

| — | dosahovaní cieľov politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, |
| --- | --- |

—

dosahovaní cieľov politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve,

| — | posilňovaní sociálnej súdržnosti a začleňovaní rozličných cieľových skupín, |
| --- | --- |

—

posilňovaní sociálnej súdržnosti a začleňovaní rozličných cieľových skupín,

| — | vytváraní postojov, ktoré majú pozitívny vplyv na sociálny a profesionálny život, prispievajú ku kvalite života, zlepšujú vyhliadky na sociálne začlenenie a podporujú udržateľný životný štýl, |
| --- | --- |

—

vytváraní postojov, ktoré majú pozitívny vplyv na sociálny a profesionálny život, prispievajú ku kvalite života, zlepšujú vyhliadky na sociálne začlenenie a podporujú udržateľný životný štýl,

| — | na najvhodnejšej úrovni podnikli kroky zacielené na vznik tvorivých partnerstiev zameraných na rozvoj kultúrnych a tvorivých kompetencií, |
| --- | --- |

—

na najvhodnejšej úrovni podnikli kroky zacielené na vznik tvorivých partnerstiev zameraných na rozvoj kultúrnych a tvorivých kompetencií,

| — | riešili otázky sociálneho a hospodárskeho rozvoja lepším preskúmaním metodiky používanej v dlhodobých programoch kultúrnych a vzdelávacích subjektov, ako aj mimovládnych organizácií, a to aj v rámci vzdelávacích experimentálnych rámcov zameraných na zvýšenie príťažlivosti škôl a posilnenie motivácie žiakov. |
| --- | --- |

—

riešili otázky sociálneho a hospodárskeho rozvoja lepším preskúmaním metodiky používanej v dlhodobých programoch kultúrnych a vzdelávacích subjektov, ako aj mimovládnych organizácií, a to aj v rámci vzdelávacích experimentálnych rámcov zameraných na zvýšenie príťažlivosti škôl a posilnenie motivácie žiakov.

VYZÝVA KOMISIU, ABY:

pri realizácii svojich súčasných a budúcich činností a programov bez toho, aby boli dotknuté rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci:

| — | podporovala tvorivé partnerstvá, ktorých cieľom je posilňovať kultúrne a tvorivé kompetencie, |
| --- | --- |

—

podporovala tvorivé partnerstvá, ktorých cieľom je posilňovať kultúrne a tvorivé kompetencie,

| — | brala do úvahy konkrétne potreby a význam podpory malých podnikov a mikropodnikov pôsobiacich v oblasti kultúry a tvorivosti, a to predovšetkým novozriadených a tých, ktoré vedú mladí podnikatelia, |
| --- | --- |

—

brala do úvahy konkrétne potreby a význam podpory malých podnikov a mikropodnikov pôsobiacich v oblasti kultúry a tvorivosti, a to predovšetkým novozriadených a tých, ktoré vedú mladí podnikatelia,

| — | zvýšila podporu mobility a cezhraničnej odbornej prípravy umelcov, učiteľov, pracovníkov s mládežou, lídrov mládeže a dobrovoľníkov (a odbornej prípravy školiteľov) v otázke rozvoja spolupráce medzi oblasťou kultúry a vzdelávania, |
| --- | --- |

—

zvýšila podporu mobility a cezhraničnej odbornej prípravy umelcov, učiteľov, pracovníkov s mládežou, lídrov mládeže a dobrovoľníkov (a odbornej prípravy školiteľov) v otázke rozvoja spolupráce medzi oblasťou kultúry a vzdelávania,

| — | pravidelne poskytovala informácie o výskume a štúdiách týkajúcich sa európskej spolupráce v oblasti kultúry, ktoré sa realizujú v rámci výskumných a inovačných programov EÚ, |
| --- | --- |

—

pravidelne poskytovala informácie o výskume a štúdiách týkajúcich sa európskej spolupráce v oblasti kultúry, ktoré sa realizujú v rámci výskumných a inovačných programov EÚ,

| — | pri vykonávaní hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“ vrátane Európskeho fóra pre činnosti s výhľadom do budúcnosti zohľadnila kultúrne a tvorivé kompetencie ako faktor v rámci súčasných sociálnych výziev v rozvoji intelektuálneho kapitálu Európy a sociálnej inovácie, |
| --- | --- |

—

pri vykonávaní hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“ vrátane Európskeho fóra pre činnosti s výhľadom do budúcnosti zohľadnila kultúrne a tvorivé kompetencie ako faktor v rámci súčasných sociálnych výziev v rozvoji intelektuálneho kapitálu Európy a sociálnej inovácie,

| — | spolu s členskými štátmi skúmala možnosti zlepšenia existujúcich ukazovateľov v oblasti vzdelávania, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať oblastiam tvorivosti, inovácie a podnikania (15), |
| --- | --- |

—

spolu s členskými štátmi skúmala možnosti zlepšenia existujúcich ukazovateľov v oblasti vzdelávania, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať oblastiam tvorivosti, inovácie a podnikania (15),

s cieľom posilniť rozvoj kultúrnych a tvorivých kompetencií a ich pozitívne dôsledky.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÍSLUŠNÝCH OBLASTÍ a bez toho, aby boli dotknuté rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci:

| — | posilnili začlenenie a uznanie potenciálu kultúrneho povedomia a vyjadrovania v rámci celoživotného vzdelávania, politík a programov v oblasti mládeže a usilovali sa aj o lepšie uznávanie takýchto kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia, |
| --- | --- |

—

posilnili začlenenie a uznanie potenciálu kultúrneho povedomia a vyjadrovania v rámci celoživotného vzdelávania, politík a programov v oblasti mládeže a usilovali sa aj o lepšie uznávanie takýchto kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia,

| — | vo svojej spolupráci s tretími krajinami prikladali väčší význam medzikultúrnemu vzdelávaniu a tvorivým partnerstvám, a to najmä v programoch zameraných na mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

vo svojej spolupráci s tretími krajinami prikladali väčší význam medzikultúrnemu vzdelávaniu a tvorivým partnerstvám, a to najmä v programoch zameraných na mladých ľudí,

| — | v záujme lepšieho poskytovania informácií o úspešných aktivitách, ktoré rozvíjajú kultúrne a tvorivé kompetencie mladých ľudí, plne využívali existujúce informačné siete, |
| --- | --- |

—

v záujme lepšieho poskytovania informácií o úspešných aktivitách, ktoré rozvíjajú kultúrne a tvorivé kompetencie mladých ľudí, plne využívali existujúce informačné siete,

| — | uznali prínos kultúrnych a tvorivých kompetencií ako základu pre udržateľné pracovné miesta a sociálnu inováciu s cieľom plne využiť možnosti, ktoré ponúka hlavná iniciatíva „Únia inovácií“ a Európsky sociálny fond, |
| --- | --- |

—

uznali prínos kultúrnych a tvorivých kompetencií ako základu pre udržateľné pracovné miesta a sociálnu inováciu s cieľom plne využiť možnosti, ktoré ponúka hlavná iniciatíva „Únia inovácií“ a Európsky sociálny fond,

| — | podľa potreby ďalej posilňovali kultúrnu infraštruktúru (16) investovaním do nej, a to aj prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja, |
| --- | --- |

—

podľa potreby ďalej posilňovali kultúrnu infraštruktúru (16) investovaním do nej, a to aj prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja,

| — | vykonávali ďalší výskum s cieľom preskúmať potenciálny a skutočný vplyv kultúrnych a tvorivých kompetencií na politické otázky uvedené v prvej zarážke v časti „Vyzýva členské štáty, aby“, |
| --- | --- |

—

vykonávali ďalší výskum s cieľom preskúmať potenciálny a skutočný vplyv kultúrnych a tvorivých kompetencií na politické otázky uvedené v prvej zarážke v časti „Vyzýva členské štáty, aby“,

| — | zabezpečili, aby skupiny expertov v oblasti kultúry, vzdelávania a v iných oblastiach vrátane skupín pre otvorenú metódu koordinácie prijali opatrenia uvedené v prílohe II k týmto záverom, |
| --- | --- |

—

zabezpečili, aby skupiny expertov v oblasti kultúry, vzdelávania a v iných oblastiach vrátane skupín pre otvorenú metódu koordinácie prijali opatrenia uvedené v prílohe II k týmto záverom,

| — | prispievali k podávaniu správ o pokroku v rámci OMK, pokiaľ ide o správu EÚ o mládeži za rok 2012, v ktorej sa zhodnotí prvý trojročný pracovný cyklus stratégie EÚ pre mládež, a ďalších správ v oblasti „tvorivosť a kultúra“, |
| --- | --- |

—

prispievali k podávaniu správ o pokroku v rámci OMK, pokiaľ ide o správu EÚ o mládeži za rok 2012, v ktorej sa zhodnotí prvý trojročný pracovný cyklus stratégie EÚ pre mládež, a ďalších správ v oblasti „tvorivosť a kultúra“,

| — | si vymieňali informácie o skutočnom vplyve týchto záverov Rady, a to aj v rámci záverečnej správy o výsledkoch pracovného plánu pre kultúru na roky 2011 – 2014. |
| --- | --- |

—

si vymieňali informácie o skutočnom vplyve týchto záverov Rady, a to aj v rámci záverečnej správy o výsledkoch pracovného plánu pre kultúru na roky 2011 – 2014.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ C 141, 7.6.2008, s. 14.

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 11.12.2009, s. 9.

(4)  Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 46.

(5)  17165/10.

(6)  Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 175, 15.6.2011, s. 1.

(8)  http://competencesinculture.pl/en/

(9)  „Uvedomovanie si dôležitosti kreatívneho vyjadrovania myšlienok, skúseností a emócií prostredníctvom rôznych médií vrátane hudby, scénických umení, literatúry a výtvarných umení.“ V odporúčaní 2006/962/ES o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie sa ďalej konkretizujú základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou.

(10)  „Z hľadiska medzikultúrnych kompetencií sú osobitne dôležité tie znalosti, zručnosti a postoje, ktoré súvisia s týmito kľúčovými kompetenciami: komunikácia v cudzích jazykoch, spoločenské a občianske kompetencie a kultúrne povedomie a vyjadrovanie.“ (závery Rady z 22. mája 2008 o medzikultúrnych kompetenciách).

(11)  „Tvorivé partnerstvá medzi kultúrou a sektormi, ako sú vzdelávanie a odborná príprava, obchod, výskum alebo verejný sektor, umožňujú prenos tvorivých zručností z odvetvia kultúry do iných sektorov.“ (Zdroj: závery Rady o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2011 – 2014.)

(12)  Intelektuálny kapitál možno definovať ako celkovú sumu nehnuteľných aktív jednotlivcov, podnikov, komunít, regiónov a inštitúcií, ktoré pri vhodnom využívaní môžu byť zdrojom súčasného a budúceho blahobytu krajiny. Intelektuálny kapitál pozostáva zo sociálneho, ľudského, vzťahového a štrukturálneho kapitálu.

(13)  „Sociálne inovácie sú o podnietení vynaliezavosti charitatívnych organizácií, združení a podnikateľov v sociálnej sfére hľadať nové spôsoby uspokojovania sociálnych potrieb, ktoré nie sú primerane uspokojované trhom alebo verejným sektorom,“ s cieľom „priniesť zmeny v správaní, ktoré sú potrebné na vysporiadanie sa s hlavnými spoločenskými výzvami.“ (Zdroj: oznámenie Komisie o hlavnej iniciatíve „Únia inovácií“.)

(14)  Strategický cieľ 4: posilňovanie tvorivosti a inovácie vrátane podnikavosti na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy.

(15)  Pozri s. 6 ods. 4 záverov Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave.

(16)  Kultúrna infraštruktúra je – v reálnom i digitálnom rozmere – materiálna základňa pre účasť na kultúre a pre kultúrnu činnosť. Príkladom sú galérie, múzeá, divadlá, kultúrne centrá, knižnice, viacúčelové priestory, ako aj ich virtuálne ekvivalenty v digitálnom prostredí.

---

PRÍLOHA I

Ďalší politický kontext:

| — | závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (1), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (1),

| — | odporúčanie Rady z 13. júla 2010 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a hlavne usmernenie 4 (2), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Rady z 13. júla 2010 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a hlavne usmernenie 4 (2),

| — | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2011 – 2014 (3), |
| --- | --- |

—

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2011 – 2014 (3),

| — | závery Rady z 19. novembra 2010 o prístupe mladých ľudí ku kultúre (4), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 19. novembra 2010 o prístupe mladých ľudí ku kultúre (4),

| — | uznesenie Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť (5), |
| --- | --- |

—

uznesenie Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť (5),

| — | závery Rady z 12. mája 2009 o kultúre ako katalyzátore tvorivosti a inovácie (6), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 12. mája 2009 o kultúre ako katalyzátore tvorivosti a inovácie (6),

| — | uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (7), |
| --- | --- |

—

uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (7),

| — | záverečná správa pracovnej skupiny pre rozvoj synergií s oblasťou vzdelávania, obzvlášť oblasťou umeleckého vzdelávania a kultúry (8), |
| --- | --- |

—

záverečná správa pracovnej skupiny pre rozvoj synergií s oblasťou vzdelávania, obzvlášť oblasťou umeleckého vzdelávania a kultúry (8),

| — | oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií (9), |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií (9),

| — | oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta: Európsky príspevok k plnej zamestnanosti (10). |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta: Európsky príspevok k plnej zamestnanosti (10).

---

(1)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 28.

(3)  Ú. v. EÚ C 325, 2.12.2010, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 2.

(5)  Ú. v. EÚ C 320, 16.12.2008, s. 1.

(6)  8749/1/09 REV 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(8)  http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/MOCedu_final_report_en.pdf

(9)  14035/10.

(10)  17066/1/10 REV 1.

---

PRÍLOHA II

Konkrétne opatrenia, ktoré sa majú prijať, pokiaľ ide o expertné skupiny vrátane skupín pre otvorenú metódu koordinácie:

| — | budúca skupina pre OMK v oblasti podpory tvorivých partnerstiev (1) zohľadní tvorivé partnerstvá zamerané na podporu kultúrneho povedomia a vyjadrovania a ich príspevok k úspechu rámca ET 2020, |
| --- | --- |

—

budúca skupina pre OMK v oblasti podpory tvorivých partnerstiev (1) zohľadní tvorivé partnerstvá zamerané na podporu kultúrneho povedomia a vyjadrovania a ich príspevok k úspechu rámca ET 2020,

| — | budúca skupina pre OMK v oblasti rozvoja kľúčovej kompetencie – kultúrneho povedomia a vyjadrovania (2) tieto závery posúdi v kontexte nadobúdania ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie a znižovanie miery predčasného ukončenia štúdia, |
| --- | --- |

—

budúca skupina pre OMK v oblasti rozvoja kľúčovej kompetencie – kultúrneho povedomia a vyjadrovania (2) tieto závery posúdi v kontexte nadobúdania ďalších kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie a znižovanie miery predčasného ukončenia štúdia,

| — | obidve uvedené skupiny poskytnú výsledky svojej práce príslušným skupinám v iných oblastiach vrátane tých, ktoré sa zaoberajú uznávaním informálneho učenia, učením sa učiť a tvorivými kompetenciami, občianskymi zručnosťami a aktívnym občianstvom, mediálnou gramotnosťou, využívaním IKT vo vzdelávaní, vzdelávaním k podnikaniu, ako aj predčasným ukončovaním štúdia, a budú s týmito skupinami čo najviac spolupracovať prostredníctvom výmeny správ zo zasadnutí a zasadnutí predsedov, |
| --- | --- |

—

obidve uvedené skupiny poskytnú výsledky svojej práce príslušným skupinám v iných oblastiach vrátane tých, ktoré sa zaoberajú uznávaním informálneho učenia, učením sa učiť a tvorivými kompetenciami, občianskymi zručnosťami a aktívnym občianstvom, mediálnou gramotnosťou, využívaním IKT vo vzdelávaní, vzdelávaním k podnikaniu, ako aj predčasným ukončovaním štúdia, a budú s týmito skupinami čo najviac spolupracovať prostredníctvom výmeny správ zo zasadnutí a zasadnutí predsedov,

| — | všetky príslušné skupiny pôsobia ako aktívny kanál, prostredníctvom ktorého sa šíria výsledky najlepších postupov a príslušného výskumu realizovaného na úrovni členských štátov a EÚ. |
| --- | --- |

—

všetky príslušné skupiny pôsobia ako aktívny kanál, prostredníctvom ktorého sa šíria výsledky najlepších postupov a príslušného výskumu realizovaného na úrovni členských štátov a EÚ.

---

(1)  Pracovný plán pre kultúru 2011 – 2014, priorita C.

(2)  Pracovný plán pre kultúru 2011 – 2014, priorita A.

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/24

---

Závery Rady o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva

2011/C 372/06

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC:

| — | spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade 5. mája 2003 o „spoločenskej hodnote športu pre mladých ľudí“ (1), |
| --- | --- |

—

spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade 5. mája 2003 o „spoločenskej hodnote športu pre mladých ľudí“ (1),

| — | rozhodnutie Rady z 27. novembra 2009 o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (2), v ktorom sa zdôrazňujú tieto ciele:






  — | práca na vytváraní priaznivého prostredia pre dobrovoľníctvo v EÚ, |
| --- | --- | --- |

—

rozhodnutie Rady z 27. novembra 2009 o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (2), v ktorom sa zdôrazňujú tieto ciele:

—

práca na vytváraní priaznivého prostredia pre dobrovoľníctvo v EÚ,

| — | posilňovanie postavenia dobrovoľníckych organizácií a zlepšovanie kvality dobrovoľníckej činnosti, |
| --- | --- |

—

posilňovanie postavenia dobrovoľníckych organizácií a zlepšovanie kvality dobrovoľníckej činnosti,

| — | oceňovanie a uznávanie dobrovoľníckych činností, |
| --- | --- |

—

oceňovanie a uznávanie dobrovoľníckych činností,

| — | zvyšovanie povedomia o hodnote a význame dobrovoľníctva, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie povedomia o hodnote a význame dobrovoľníctva,

| — | závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroja a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (3), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroja a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (3),

| — | oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe“ (4) a štúdiu z roku 2010 s názvom „Dobrovoľníctvo v Európskej únii“, ktorá dokazuje veľmi veľkú rozmanitosť športového dobrovoľníctva v celej EÚ a zameriava sa na právne režimy a zdroje financovania v tejto oblasti, pričom upriamuje pozornosť aj na potrebu odbornej prípravy dobrovoľníkov, |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe“ (4) a štúdiu z roku 2010 s názvom „Dobrovoľníctvo v Európskej únii“, ktorá dokazuje veľmi veľkú rozmanitosť športového dobrovoľníctva v celej EÚ a zameriava sa na právne režimy a zdroje financovania v tejto oblasti, pričom upriamuje pozornosť aj na potrebu odbornej prípravy dobrovoľníkov,

| — | oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politikách EÚ a dobrovoľníctve: uznávanie a podpora cezhraničných dobrovoľných aktivít v EÚ (5), |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o politikách EÚ a dobrovoľníctve: uznávanie a podpora cezhraničných dobrovoľných aktivít v EÚ (5),

| — | uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014 z 20. mája 2011 (6), |
| --- | --- |

—

uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014 z 20. mája 2011 (6),

| — | závery Rady z 3. októbra 2011 o úlohe dobrovoľníckych činností v sociálnej politike (7), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 3. októbra 2011 o úlohe dobrovoľníckych činností v sociálnej politike (7),

| — | konferenciu expertov s názvom „Od dobrovoľníctva k líderstvu v športe“, ktorá sa konala 13. – 14. septembra 2011 v poľskej Varšave, na ktorej sa mimoriadna pozornosť venovala týmto otázkam:






  — | odkaz a posolstvo veľkých športových podujatí a skúsenosti z nich, ako aj možnosti ich následného využitia v každodenných športových dobrovoľníckych činnostiach, |
| --- | --- | --- |

—

konferenciu expertov s názvom „Od dobrovoľníctva k líderstvu v športe“, ktorá sa konala 13. – 14. septembra 2011 v poľskej Varšave, na ktorej sa mimoriadna pozornosť venovala týmto otázkam:

—

odkaz a posolstvo veľkých športových podujatí a skúsenosti z nich, ako aj možnosti ich následného využitia v každodenných športových dobrovoľníckych činnostiach,

| — | možnosť využitia existujúcich skupín dobrovoľníkov pri nábore pre nadchádzajúce športové podujatia, |
| --- | --- |

—

možnosť využitia existujúcich skupín dobrovoľníkov pri nábore pre nadchádzajúce športové podujatia,

| — | potreba podporovať uznávanie a validáciu športových dobrovoľníckych činností, |
| --- | --- |

—

potreba podporovať uznávanie a validáciu športových dobrovoľníckych činností,

| — | potreba podporovať vzájomné učenie sa a výmenu najlepších postupov, |
| --- | --- |

—

potreba podporovať vzájomné učenie sa a výmenu najlepších postupov,

BERIE NA VEDOMIE, ŽE:

| 1. | Pojem „dobrovoľnícke činnosti“ s náležitým ohľadom na osobitosti situácie v každom členskom štáte a všetky formy dobrovoľníctva označuje všetky typy formálnych, neformálnych alebo informálnych dobrovoľníckych činností, ktoré osoba vykonáva z vlastnej vôle, na základe vlastnej voľby a motivácie a bez nároku na finančný zisk. Sú prínosom pre samotného dobrovoľníka, komunity a spoločnosť ako celok. Sú aj nástrojom umožňujúcim jednotlivcom a združeniam riešiť ľudské, sociálne, medzigeneračné alebo environmentálne potreby a problémy a často sa vykonávajú v prospech neziskovej organizácie alebo komunitnej iniciatívy (8). |
| --- | --- |

1.

Pojem „dobrovoľnícke činnosti“ s náležitým ohľadom na osobitosti situácie v každom členskom štáte a všetky formy dobrovoľníctva označuje všetky typy formálnych, neformálnych alebo informálnych dobrovoľníckych činností, ktoré osoba vykonáva z vlastnej vôle, na základe vlastnej voľby a motivácie a bez nároku na finančný zisk. Sú prínosom pre samotného dobrovoľníka, komunity a spoločnosť ako celok. Sú aj nástrojom umožňujúcim jednotlivcom a združeniam riešiť ľudské, sociálne, medzigeneračné alebo environmentálne potreby a problémy a často sa vykonávajú v prospech neziskovej organizácie alebo komunitnej iniciatívy (8).

| 2. | Dobrovoľnícke činnosti je potrebné jasne odlíšiť od plateného zamestnania, ktoré nesmú v žiadnom prípade nahrádzať (9). Nemali by prispievať k zachovávaniu rodovej nerovnosti v platenej aj neplatenej práci a nesmú podporovať skrátenie pracovného času zamestnancov alebo ich odchod z trhu práce. |
| --- | --- |

2.

Dobrovoľnícke činnosti je potrebné jasne odlíšiť od plateného zamestnania, ktoré nesmú v žiadnom prípade nahrádzať (9). Nemali by prispievať k zachovávaniu rodovej nerovnosti v platenej aj neplatenej práci a nesmú podporovať skrátenie pracovného času zamestnancov alebo ich odchod z trhu práce.

| 3. | Dobrovoľnícke činnosti nemôžu nahradiť celkovú zodpovednosť štátu za zabezpečovanie a poskytovanie ekonomických, sociálnych a kultúrnych práv. |
| --- | --- |

3.

Dobrovoľnícke činnosti nemôžu nahradiť celkovú zodpovednosť štátu za zabezpečovanie a poskytovanie ekonomických, sociálnych a kultúrnych práv.

| 4. | V záujme zaistenia uplatňovania zásad právneho štátu a úplného rešpektovania integrity jednotlivca musia dobrovoľnícke činnosti podliehať existujúcim právnym predpisom a musia v plnej miere rešpektovať všeobecné a základné práva a slobody. |
| --- | --- |

4.

V záujme zaistenia uplatňovania zásad právneho štátu a úplného rešpektovania integrity jednotlivca musia dobrovoľnícke činnosti podliehať existujúcim právnym predpisom a musia v plnej miere rešpektovať všeobecné a základné práva a slobody.

BERÚC DO ÚVAHY, ŽE:

| 1. | Šport je najväčším hnutím občianskej spoločnosti v EÚ; neziskové činnosti a štruktúry založené na dobrovoľníckych činnostiach sú základnou podmienkou pre poskytovanie športových príležitostí vo väčšine členských štátov. |
| --- | --- |

1.

Šport je najväčším hnutím občianskej spoločnosti v EÚ; neziskové činnosti a štruktúry založené na dobrovoľníckych činnostiach sú základnou podmienkou pre poskytovanie športových príležitostí vo väčšine členských štátov.

| 2. | Športové dobrovoľnícke činnosti sú jednou z najatraktívnejších a najpopulárnejších foriem sociálnej činnosti v Európe a sú súčasťou sociálneho dedičstva športu. Organizovanie športových podujatí vrátane tých, ktoré organizujú profesionálne a komerčné športové útvary, ako aj každodenné športové činnosti v mnohých členských štátoch závisia od dobrovoľníkov a dobrovoľníckych činností. |
| --- | --- |

2.

Športové dobrovoľnícke činnosti sú jednou z najatraktívnejších a najpopulárnejších foriem sociálnej činnosti v Európe a sú súčasťou sociálneho dedičstva športu. Organizovanie športových podujatí vrátane tých, ktoré organizujú profesionálne a komerčné športové útvary, ako aj každodenné športové činnosti v mnohých členských štátoch závisia od dobrovoľníkov a dobrovoľníckych činností.

| 3. | Dobrovoľnícke činnosti v športe prispievajú k aktívnemu občianstvu a k integrácii občanov z rôzneho prostredia tým, že zlepšujú porozumenie a rešpekt prostredníctvom univerzálneho jazyka športu a zároveň tým, že prispievajú k uplatňovaniu základných hodnôt a zásad Európskej únie, najmä solidarity, udržateľného rozvoja, ľudskej dôstojnosti, rovnosti a subsidiarity, presadzujúc tak európsku identitu. |
| --- | --- |

3.

Dobrovoľnícke činnosti v športe prispievajú k aktívnemu občianstvu a k integrácii občanov z rôzneho prostredia tým, že zlepšujú porozumenie a rešpekt prostredníctvom univerzálneho jazyka športu a zároveň tým, že prispievajú k uplatňovaniu základných hodnôt a zásad Európskej únie, najmä solidarity, udržateľného rozvoja, ľudskej dôstojnosti, rovnosti a subsidiarity, presadzujúc tak európsku identitu.

| 4. | Zapájanie sa do dobrovoľníckych činností v športe občanom umožňuje osvojiť si nové zručnosti, čím pozitívne prispieva okrem iného k ich zamestnateľnosti a umocneniu pocitu príslušnosti k spoločnosti, a môže byť katalyzátorom sociálnych zmien. |
| --- | --- |

4.

Zapájanie sa do dobrovoľníckych činností v športe občanom umožňuje osvojiť si nové zručnosti, čím pozitívne prispieva okrem iného k ich zamestnateľnosti a umocneniu pocitu príslušnosti k spoločnosti, a môže byť katalyzátorom sociálnych zmien.

| 5. | Dobrovoľnícke činnosti v športe môžu prispieť k rastu a posilneniu sociálneho kapitálu prostredníctvom rozvoja sociálnej siete založenej na dôvere a spolupráci. |
| --- | --- |

5.

Dobrovoľnícke činnosti v športe môžu prispieť k rastu a posilneniu sociálneho kapitálu prostredníctvom rozvoja sociálnej siete založenej na dôvere a spolupráci.

| 6. | Dobrovoľnícke činnosti v športe podporujú pozitívne sociálne postoje založené na hodnotách, ktoré sa rozvíjajú prostredníctvom športu, ako sú:






  — | fair play, |
| --- | --- | --- |

6.

Dobrovoľnícke činnosti v športe podporujú pozitívne sociálne postoje založené na hodnotách, ktoré sa rozvíjajú prostredníctvom športu, ako sú:

—

fair play,

| — | tímová práca, |
| --- | --- |

—

tímová práca,

| — | vytrvalosť, |
| --- | --- |

—

vytrvalosť,

| — | zodpovednosť, |
| --- | --- |

—

zodpovednosť,

| — | vodcovstvo, |
| --- | --- |

—

vodcovstvo,

| — | tolerancia, |
| --- | --- |

—

tolerancia,

| — | rešpektovanie ostatných a |
| --- | --- |

—

rešpektovanie ostatných a

| — | schopnosť prekonávať prekážky. |
| --- | --- |

—

schopnosť prekonávať prekážky.

| 7. | Sektor športu, spolu so športovými dobrovoľníckymi činnosťami, predstavuje v rámci národných hospodárstiev merateľnú a významnú hospodársku a sociálnu hodnotu, ktorá má potenciál stimulovať rast a zamestnanosť v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

7.

Sektor športu, spolu so športovými dobrovoľníckymi činnosťami, predstavuje v rámci národných hospodárstiev merateľnú a významnú hospodársku a sociálnu hodnotu, ktorá má potenciál stimulovať rast a zamestnanosť v celej Európskej únii.

| 8. | Podporou rozvoja športových dobrovoľníckych činností sa sledujú ciele Európskeho roka dobrovoľníckych činností 2011 a naďalej sa plnia ciele Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu 2010, pričom sa prispieva aj k cieľom Európskeho roka aktívneho starnutia 2012. |
| --- | --- |

8.

Podporou rozvoja športových dobrovoľníckych činností sa sledujú ciele Európskeho roka dobrovoľníckych činností 2011 a naďalej sa plnia ciele Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu 2010, pričom sa prispieva aj k cieľom Európskeho roka aktívneho starnutia 2012.

| 9. | Športové dobrovoľnícke činnosti môžu byť impulzom pre rozvoj a propagáciu fyzickej aktivity na všetkých úrovniach a prinášajú so sebou zlepšenie pocitu pohody a zníženie výskytu chorôb súvisiacich so životným štýlom. |
| --- | --- |

9.

Športové dobrovoľnícke činnosti môžu byť impulzom pre rozvoj a propagáciu fyzickej aktivity na všetkých úrovniach a prinášajú so sebou zlepšenie pocitu pohody a zníženie výskytu chorôb súvisiacich so životným štýlom.

| 10. | Športové dobrovoľnícke činnosti sú významným faktorom, ktorý prispieva k mobilite občanov prostredníctvom získavania spôsobilostí a prehlbovania skúseností v rámci činností súvisiacich so športom v iných členských štátoch, ako aj prostredníctvom rozvoja európskej identity a presadzovania hodnôt EÚ za jej hranicami. |
| --- | --- |

10.

Športové dobrovoľnícke činnosti sú významným faktorom, ktorý prispieva k mobilite občanov prostredníctvom získavania spôsobilostí a prehlbovania skúseností v rámci činností súvisiacich so športom v iných členských štátoch, ako aj prostredníctvom rozvoja európskej identity a presadzovania hodnôt EÚ za jej hranicami.

| 11. | Športové dobrovoľnícke činnosti môžu prispieť k dosahovaniu celkových cieľov stratégie Európa 2020 zvyšovaním mobility a prostredníctvom činností, ktoré zvyšujú zamestnateľnosť, prispievajú k zlepšovaniu verejného zdravia, podporujú sociálne začleňovanie, vzdelávanie a aktívne starnutie. |
| --- | --- |

11.

Športové dobrovoľnícke činnosti môžu prispieť k dosahovaniu celkových cieľov stratégie Európa 2020 zvyšovaním mobility a prostredníctvom činností, ktoré zvyšujú zamestnateľnosť, prispievajú k zlepšovaniu verejného zdravia, podporujú sociálne začleňovanie, vzdelávanie a aktívne starnutie.

V TEJTO SÚVISLOSTI VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY EÚ A ZAINTERESOVANÉ STRANY V OBLASTI ŠPORTU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÁVOMOCÍ A S OHĽADOM NA NEZÁVISLOSŤ ŠPORTOVÝCH ORGANIZÁCIÍ:

| 1. | Vytvárali priaznivé podmienky na rozvoj športových dobrovoľníckych činností, a to najmä na základe:






  — | výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a športovými organizáciami, |
| --- | --- | --- |

1.

Vytvárali priaznivé podmienky na rozvoj športových dobrovoľníckych činností, a to najmä na základe:

—

výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a športovými organizáciami,

| — | rešpektovania nezávislosti športových organizácií, pričom sa zabezpečí primeraná podpora týchto organizácií na úrovni členských štátov, |
| --- | --- |

—

rešpektovania nezávislosti športových organizácií, pričom sa zabezpečí primeraná podpora týchto organizácií na úrovni členských štátov,

| — | potreby zabezpečiť, aby sa športovým dobrovoľníkom poskytovala potrebná odborná príprava a možnosť bezpečne využívať výhody dobrovoľníctva. |
| --- | --- |

—

potreby zabezpečiť, aby sa športovým dobrovoľníkom poskytovala potrebná odborná príprava a možnosť bezpečne využívať výhody dobrovoľníctva.

| 2. | Pomáhali podporovať pozitívne vnímanie športových dobrovoľníkov a dobrovoľníckych činností v športe. |
| --- | --- |

2.

Pomáhali podporovať pozitívne vnímanie športových dobrovoľníkov a dobrovoľníckych činností v športe.

| 3. | Dobrovoľnícke činnosti v športe vnímali ako významný nástroj zlepšovania spôsobilostí a zručností. Na tento účel je potrebné, aby:






  — | prijali príslušné opatrenia na určenie spôsobilostí a zručností, ktoré sa nadobúdajú prostredníctvom neformálnych a informálnych skúseností v oblasti športových dobrovoľníckych činností, a preskúmali možnosti ich väčšieho uznania a validácie v rámci národných kvalifikačných systémov s ohľadom na európsky kvalifikačný rámec (EQF), |
| --- | --- | --- |

3.

Dobrovoľnícke činnosti v športe vnímali ako významný nástroj zlepšovania spôsobilostí a zručností. Na tento účel je potrebné, aby:

—

prijali príslušné opatrenia na určenie spôsobilostí a zručností, ktoré sa nadobúdajú prostredníctvom neformálnych a informálnych skúseností v oblasti športových dobrovoľníckych činností, a preskúmali možnosti ich väčšieho uznania a validácie v rámci národných kvalifikačných systémov s ohľadom na európsky kvalifikačný rámec (EQF),

| — | pri príprave opatrení sa usilovali konzultovať športové hnutie a dobrovoľnícke organizácie. |
| --- | --- |

—

pri príprave opatrení sa usilovali konzultovať športové hnutie a dobrovoľnícke organizácie.

| 4. | Podnecovali spoluprácu medzi štátnymi orgánmi a športovými organizáciami na miestnej, národnej a európskej úrovni v záujme vytvorenia sietí na riešenie problémov spoločných pre dobrovoľnícke činnosti. |
| --- | --- |

4.

Podnecovali spoluprácu medzi štátnymi orgánmi a športovými organizáciami na miestnej, národnej a európskej úrovni v záujme vytvorenia sietí na riešenie problémov spoločných pre dobrovoľnícke činnosti.

| 5. | Presadzovali športové dobrovoľnícke činnosti ako formu neformálneho a informálneho vzdelávania, ktorá je prostriedkom získania nových zručností a spôsobilostí, a spolu s formálnym vzdelávaním aj súčasťou paralelnej kariéry športovcov. |
| --- | --- |

5.

Presadzovali športové dobrovoľnícke činnosti ako formu neformálneho a informálneho vzdelávania, ktorá je prostriedkom získania nových zručností a spôsobilostí, a spolu s formálnym vzdelávaním aj súčasťou paralelnej kariéry športovcov.

| 6. | Presadzovali športové dobrovoľnícke činnosti napríklad tak, že budú iniciovať reklamné kampane na zvýšenie informovanosti a podporu pozitívneho vnímania dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

6.

Presadzovali športové dobrovoľnícke činnosti napríklad tak, že budú iniciovať reklamné kampane na zvýšenie informovanosti a podporu pozitívneho vnímania dobrovoľníkov.

| 7. | Využívali potenciál dobrovoľníkov zapojených do organizovania športových podujatí, pokiaľ ide o dlhodobé činnosti na všetkých športových úrovniach. |
| --- | --- |

7.

Využívali potenciál dobrovoľníkov zapojených do organizovania športových podujatí, pokiaľ ide o dlhodobé činnosti na všetkých športových úrovniach.

| 8. | Preskúmali potenciálnu pridanú hodnotu vytvorenia systému ocenení pre najinovačnejšie dobrovoľnícke projekty v oblasti športu. |
| --- | --- |

8.

Preskúmali potenciálnu pridanú hodnotu vytvorenia systému ocenení pre najinovačnejšie dobrovoľnícke projekty v oblasti športu.

NABÁDA ČLENSKÉ ŠTÁTY EÚ A EURÓPSKU KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÁVOMOCÍ, V SÚLADE SO ZÁSADOU SUBSIDIARITY A S OHĽADOM NA SVOJU INŠTITUCIONÁLNU ŠTRUKTÚRU:

| 1. | Vyvíjali úsilie o odstránenie neprimeraných prekážok pre rozvoj športových dobrovoľníckych činností vrátane neprimeraného administratívneho zaťaženia. |
| --- | --- |

1.

Vyvíjali úsilie o odstránenie neprimeraných prekážok pre rozvoj športových dobrovoľníckych činností vrátane neprimeraného administratívneho zaťaženia.

| 2. | Skúmali, ako sa rozvíjajú športy založené na dobrovoľníckych činnostiach v rámci Európskej únie, vrátane výskumu zameraného na hospodársky a sociálny vplyv tohto rozvoja. |
| --- | --- |

2.

Skúmali, ako sa rozvíjajú športy založené na dobrovoľníckych činnostiach v rámci Európskej únie, vrátane výskumu zameraného na hospodársky a sociálny vplyv tohto rozvoja.

| 3. | Vymieňali si znalosti, skúsenosti a najlepšie postupy v oblasti športových dobrovoľníckych činností. |
| --- | --- |

3.

Vymieňali si znalosti, skúsenosti a najlepšie postupy v oblasti športových dobrovoľníckych činností.

| 4. | Podporovali rozvoj športových dobrovoľníckych činností vo vnútroštátnych a európskych politikách a stratégiách zameraných na šport a sociálne veci, vzdelávanie a zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.

Podporovali rozvoj športových dobrovoľníckych činností vo vnútroštátnych a európskych politikách a stratégiách zameraných na šport a sociálne veci, vzdelávanie a zamestnanosť.

| 5. | Preskúmali možnosti prispievania športových dobrovoľníckych činností k projektom dotovaným fondmi EÚ a vyvinuli mechanizmy, ktoré umožnia ocenenie týchto činností. |
| --- | --- |

5.

Preskúmali možnosti prispievania športových dobrovoľníckych činností k projektom dotovaným fondmi EÚ a vyvinuli mechanizmy, ktoré umožnia ocenenie týchto činností.

| 6. | Tam, kde je to možné, začlenili aspekty športových dobrovoľníckych činností do práce rôznych skupín expertov zriadených v súlade s pracovným plánom EÚ pre šport. |
| --- | --- |

6.

Tam, kde je to možné, začlenili aspekty športových dobrovoľníckych činností do práce rôznych skupín expertov zriadených v súlade s pracovným plánom EÚ pre šport.

| 7. | Podporovali rozvoj športových dobrovoľníckych činností prostredníctvom medzisektorovej spolupráce medzi verejnými a súkromnými subjektami a organizáciami občianskej spoločnosti v oblastiach športu, zdravia, kultúry, vzdelávania, mládeže a sociálnej politiky na miestnej, národnej a európskej úrovni. |
| --- | --- |

7.

Podporovali rozvoj športových dobrovoľníckych činností prostredníctvom medzisektorovej spolupráce medzi verejnými a súkromnými subjektami a organizáciami občianskej spoločnosti v oblastiach športu, zdravia, kultúry, vzdelávania, mládeže a sociálnej politiky na miestnej, národnej a európskej úrovni.

VYZÝVA EURÓPSKU KOMISIU, ABY:

| 1. | Venovala osobitnú pozornosť dobrovoľníckym činnostiam a možnosti prístupu neziskových športových organizácií k ďalšej generácii programov EÚ bez toho, aby boli ovplyvnené rokovania o viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

1.

Venovala osobitnú pozornosť dobrovoľníckym činnostiam a možnosti prístupu neziskových športových organizácií k ďalšej generácii programov EÚ bez toho, aby boli ovplyvnené rokovania o viacročnom finančnom rámci.

| 2. | Identifikovala faktory ovplyvňujúce úspešnosť, najlepšie postupy a oblasti, ktoré si vyžadujú užšiu spoluprácu na úrovni EÚ, vrátane existujúcich prekážok rozvoja športových dobrovoľníckych činností. |
| --- | --- |

2.

Identifikovala faktory ovplyvňujúce úspešnosť, najlepšie postupy a oblasti, ktoré si vyžadujú užšiu spoluprácu na úrovni EÚ, vrátane existujúcich prekážok rozvoja športových dobrovoľníckych činností.

| 3. | Pri navrhovaní nových právnych predpisov EÚ posúdila ich potenciálny vplyv na dobrovoľnícku činnosť v športe. |
| --- | --- |

3.

Pri navrhovaní nových právnych predpisov EÚ posúdila ich potenciálny vplyv na dobrovoľnícku činnosť v športe.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 134, 7.6.2003, s. 5.

(2)  Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2010, s. 43..

(3)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 5.

(4)  KOM(2011) 12 v konečnom znení.

(5)  KOM(2011) 568 v konečnom znení.

(6)  Ú. v. EÚ C 162, 1.6.2011.

(7)  14061/1/11 REV 1.

(8)  Rozhodnutie Rady 2010/37/EÚ z 27. novembra 2009 o Európskom roku dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2010, s. 43).

(9)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, zo 16. mája 2007 o plnení spoločných cieľov pre dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 241, 20.9.2008, s. 1).

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/27

---

Závery Rady o jazykových kompetenciách na posilnenie mobility

2011/C 372/07

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

SO ZRETEĽOM NA

| 1. | závery zo zasadnutia Európskej rady v Barcelone, ktoré sa uskutočnilo 15. a 16. marca 2002, v ktorých sa vyzvalo na ďalšie kroky s cieľom zdokonaliť ovládanie základných zručností, najmä výučbou najmenej dvoch cudzích jazykov od útleho veku (1); |
| --- | --- |

1.

závery zo zasadnutia Európskej rady v Barcelone, ktoré sa uskutočnilo 15. a 16. marca 2002, v ktorých sa vyzvalo na ďalšie kroky s cieľom zdokonaliť ovládanie základných zručností, najmä výučbou najmenej dvoch cudzích jazykov od útleho veku (1);

| 2. | závery Rady z 19. mája 2006 o Európskom indikátore jazykovej kompetencie (2), v ktorých sa opätovne potvrdilo, že znalosť cudzích jazykov, ako aj pomoc pri podpore vzájomného porozumenia medzi národmi sú predpokladom mobilnej pracovnej sily a prispievajú ku konkurencieschopnosti hospodárstva Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

závery Rady z 19. mája 2006 o Európskom indikátore jazykovej kompetencie (2), v ktorých sa opätovne potvrdilo, že znalosť cudzích jazykov, ako aj pomoc pri podpore vzájomného porozumenia medzi národmi sú predpokladom mobilnej pracovnej sily a prispievajú ku konkurencieschopnosti hospodárstva Európskej únie;

| 3. | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (3), v ktorom sa komunikácia v cudzích jazykoch zaraďuje medzi kľúčové kompetencie potrebné pre osobné naplnenie, aktívne občianstvo, sociálnu súdržnosť a zamestnateľnosť v znalostnej spoločnosti; |
| --- | --- |

3.

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (3), v ktorom sa komunikácia v cudzích jazykoch zaraďuje medzi kľúčové kompetencie potrebné pre osobné naplnenie, aktívne občianstvo, sociálnu súdržnosť a zamestnateľnosť v znalostnej spoločnosti;

| 4. | závery Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (4), v ktorých sa Komisia vyzýva, aby ďalej preskúmala vývoj ukazovateľov týkajúcich sa jazykových zručností; |
| --- | --- |

4.

závery Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (4), v ktorých sa Komisia vyzýva, aby ďalej preskúmala vývoj ukazovateľov týkajúcich sa jazykových zručností;

| 5. | odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (5), v ktorom sa odporučilo, aby členské štáty zvyšovali povedomie o význame medzikultúrnych kompetencií a výučby jazykov u mladých ľudí s cieľom zmenšiť prekážky cezhraničnej mobility; |
| --- | --- |

5.

odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (5), v ktorom sa odporučilo, aby členské štáty zvyšovali povedomie o význame medzikultúrnych kompetencií a výučby jazykov u mladých ľudí s cieľom zmenšiť prekážky cezhraničnej mobility;

| 6. | uznesenie Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť (6), v ktorom sa členské štáty vyzvali na podporu viacjazyčnosti na účely posilnenia sociálnej súdržnosti, medzikultúrneho dialógu a budovania Európy, konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a mobilitu a zamestnateľnosť ľudí, ako aj na propagáciu jazykov EÚ na celom svete; |
| --- | --- |

6.

uznesenie Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť (6), v ktorom sa členské štáty vyzvali na podporu viacjazyčnosti na účely posilnenia sociálnej súdržnosti, medzikultúrneho dialógu a budovania Európy, konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a mobilitu a zamestnateľnosť ľudí, ako aj na propagáciu jazykov EÚ na celom svete;

| 7. | závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave „ET 2020“, v ktorých sa ako priority na obdobie rokov 2009 – 2011 stanovili potreba umožniť občanom komunikovať popri materinskom jazyku dvoma ďalšími jazykmi, potreba podporovať výučbu jazykov v odbornom vzdelávaní a príprave a medzi dospelými študujúcimi a poskytnúť migrantom príležitosť naučiť sa jazyk hostiteľskej krajiny (7); |
| --- | --- |

7.

závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave „ET 2020“, v ktorých sa ako priority na obdobie rokov 2009 – 2011 stanovili potreba umožniť občanom komunikovať popri materinskom jazyku dvoma ďalšími jazykmi, potreba podporovať výučbu jazykov v odbornom vzdelávaní a príprave a medzi dospelými študujúcimi a poskytnúť migrantom príležitosť naučiť sa jazyk hostiteľskej krajiny (7);

| 8. | spoločnú správu Rady a Komisie (8) o pokroku vo vykonávaní pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“, v ktorej sa poznamenáva, že je potrebné podporovať kľúčové kompetencie v odbornom vzdelávaní a príprave a vo vzdelávaní dospelých, a najmä, že by sa v týchto oblastiach mala väčšia pozornosť venovať komunikácii v cudzích jazykoch; |
| --- | --- |

8.

spoločnú správu Rady a Komisie (8) o pokroku vo vykonávaní pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“, v ktorej sa poznamenáva, že je potrebné podporovať kľúčové kompetencie v odbornom vzdelávaní a príprave a vo vzdelávaní dospelých, a najmä, že by sa v týchto oblastiach mala väčšia pozornosť venovať komunikácii v cudzích jazykoch;

| 9. | stratégiu Európa 2020, ktorú Európska rada prijala 17. júna 2010 (9) a jej dve hlavné iniciatívy: Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta
   (10), v ktorom sa uznáva potenciálny príspevok jazykových kompetencií k dynamickejšiemu pracovnému trhu a iniciatívu Mládež v pohybe
   (11), v ktorej sa zdôrazňuje, že na to, aby bola mobilita možná a aby sa oplatila, budú nevyhnutne potrebné lepšie jazykové zručnosti; |
| --- | --- |

9.

stratégiu Európa 2020, ktorú Európska rada prijala 17. júna 2010 (9) a jej dve hlavné iniciatívy: Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta
   (10), v ktorom sa uznáva potenciálny príspevok jazykových kompetencií k dynamickejšiemu pracovnému trhu a iniciatívu Mládež v pohybe
   (11), v ktorej sa zdôrazňuje, že na to, aby bola mobilita možná a aby sa oplatila, budú nevyhnutne potrebné lepšie jazykové zručnosti;

| 10. | odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí (12), v ktorom sa uznáva význam jazykového vzdelávania a získavania medzikultúrnych kompetencií od raných fáz vzdelávania, a to prostredníctvom podpory kvalitnej jazykovej a kultúrnej prípravy na mobilitu vo všeobecnom aj odbornom vzdelávaní. |
| --- | --- |

10.

odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí (12), v ktorom sa uznáva význam jazykového vzdelávania a získavania medzikultúrnych kompetencií od raných fáz vzdelávania, a to prostredníctvom podpory kvalitnej jazykovej a kultúrnej prípravy na mobilitu vo všeobecnom aj odbornom vzdelávaní.

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE

na zasadnutí Európskej rady, ktoré sa v roku 2002 konalo v Barcelone, sa jazykové kompetencie identifikovali ako zásadná súčasť konkurencieschopnej znalostnej ekonomiky. Znalosť cudzích jazykov je pre všetkých občanov EÚ životnou zručnosťou, ktorá im umožňuje využívať ekonomické a sociálne výhody voľného pohybu v rámci Únie;

jedným z hlavných strategických cieľov politiky EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy je poskytovanie čo najširšieho prístupu k mobilite pre všetkých vrátane znevýhodnených skupín a zníženie pretrvávajúcich prekážok v mobilite;

voľný pohyb pracovníkov v rámci jednotného trhu EÚ môže prispieť k zníženiu nesúladu medzi zručnosťami pracovnej sily a potrebami trhu práce, obmedzená znalosť cudzích jazykov je však aj naďalej vážnou prekážkou vzdelávacej a profesijnej mobility.

OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, ŽE

zatiaľ čo zodpovednosť za organizáciu a obsah systémov vzdelávania a odbornej prípravy majú jednotlivé členské štáty, pri určovaní jazykových kompetencií, ktoré sa majú rozvíjať, ako aj pri určovaní najúčinnejších metodík a najpriaznivejších podmienok pre tento proces zohráva užitočnú úlohu európska spolupráca.

A VZHĽADOM NA

konferenciu predsedníctva s názvom Jazykové kompetencie pre profesijný a spoločenský úspech v Európe, ktorá sa v septembri 2011 uskutočnila vo Varšave, ako aj konferenciu ministrov zodpovedných za povinnú školskú dochádzku EÚ, ktoré sa v októbri 2011 uskutočnilo v Gdansku.

BERIE NA VEDOMIE

| — | činnosť, ktorú členské štáty vykonávajú v rámci otvorenej metódy koordinácie s podporou Komisie, aby posilnili príspevok, ktorý môže jazykové vzdelávanie priniesť k posilneniu zamestnateľnosti mladých ľudí na trhu práce, na ktorom môže byť znalosť cudzích jazykov jednoznačnou výhodou, |
| --- | --- |

—

činnosť, ktorú členské štáty vykonávajú v rámci otvorenej metódy koordinácie s podporou Komisie, aby posilnili príspevok, ktorý môže jazykové vzdelávanie priniesť k posilneniu zamestnateľnosti mladých ľudí na trhu práce, na ktorom môže byť znalosť cudzích jazykov jednoznačnou výhodou,

| — | činnosť Podnikateľskej platformy pre viacjazyčnosť, ktorú zriadila Komisia s cieľom podporiť lepšie využívanie jazykových kompetencií ako prostriedku zvýšenia konkurencieschopnosti podnikov v EÚ, a najmä malých a stredných podnikov, |
| --- | --- |

—

činnosť Podnikateľskej platformy pre viacjazyčnosť, ktorú zriadila Komisia s cieľom podporiť lepšie využívanie jazykových kompetencií ako prostriedku zvýšenia konkurencieschopnosti podnikov v EÚ, a najmä malých a stredných podnikov,

| — | výsledky Platformy občianskej spoločnosti o viacjazyčnosti týkajúce sa zabezpečenia celoživotných príležitostí na jazykové vzdelávanie pre všetkých s cieľom posilniť sociálne začlenenie občanov zo znevýhodneného prostredia a podporovať jazykovú rozmanitosť a medzikultúrny dialóg. |
| --- | --- |

—

výsledky Platformy občianskej spoločnosti o viacjazyčnosti týkajúce sa zabezpečenia celoživotných príležitostí na jazykové vzdelávanie pre všetkých s cieľom posilniť sociálne začlenenie občanov zo znevýhodneného prostredia a podporovať jazykovú rozmanitosť a medzikultúrny dialóg.

VÍTA

| — | správu Komisie o vykonávaní uznesenia Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť, v ktorej sa podrobne opisujú prijaté iniciatívy a pokrok dosiahnutý pri podpore jazykového vzdelávania a jazykovej rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

správu Komisie o vykonávaní uznesenia Rady z 21. novembra 2008 o európskej stratégii pre viacjazyčnosť, v ktorej sa podrobne opisujú prijaté iniciatívy a pokrok dosiahnutý pri podpore jazykového vzdelávania a jazykovej rozmanitosti,

| — | aktualizáciu Zoznamu činností Spoločenstva v oblasti viacjazyčnosti za rok 2011, v ktorom sa uvádzajú činnosti, ktoré v tejto oblasti za posledné tri roky uskutočnili jednotlivé útvary Komisie, a zdôrazňuje sa, že politikou viacjazyčnosti sa zlepšuje zamestnateľnosť občanov EÚ a konkurencieschopnosť podnikov EÚ, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu Zoznamu činností Spoločenstva v oblasti viacjazyčnosti za rok 2011, v ktorom sa uvádzajú činnosti, ktoré v tejto oblasti za posledné tri roky uskutočnili jednotlivé útvary Komisie, a zdôrazňuje sa, že politikou viacjazyčnosti sa zlepšuje zamestnateľnosť občanov EÚ a konkurencieschopnosť podnikov EÚ,

| — | uverejnenie politickej príručky s názvom Jazykové vzdelávanie na úrovni predprimárneho vzdelávania – aby bolo účinné a udržateľné, ktorá predstavuje krok vpred pri zvyšovaní povedomia o dôležitosti jazykového vzdelávania od veľmi skorého veku, |
| --- | --- |

—

uverejnenie politickej príručky s názvom Jazykové vzdelávanie na úrovni predprimárneho vzdelávania – aby bolo účinné a udržateľné, ktorá predstavuje krok vpred pri zvyšovaní povedomia o dôležitosti jazykového vzdelávania od veľmi skorého veku,

| — | uverejnenie správy s názvom Zabezpečenie komunikačných zručností pre trh práce, ako výsledok práce, ktorú uskutočnila tematická skupina „Jazyky pre pracovné miesta“ v rámci ET 2020. |
| --- | --- |

—

uverejnenie správy s názvom Zabezpečenie komunikačných zručností pre trh práce, ako výsledok práce, ktorú uskutočnila tematická skupina „Jazyky pre pracovné miesta“ v rámci ET 2020.

SÚHLASÍ S TÝM, ŽE

| 1. | vzdelávacia mobilita – t. j. medzinárodná mobilita na účely získania nových vedomostí, zručností a kompetencií – je jedným z podstatných spôsobov, akým môžu občania posilniť svoju zamestnateľnosť, zvýšiť svoje medzikultúrne povedomie, tvorivosť a osobný rozvoj a aktívne sa zúčastňovať na živote spoločnosti; |
| --- | --- |

1.

vzdelávacia mobilita – t. j. medzinárodná mobilita na účely získania nových vedomostí, zručností a kompetencií – je jedným z podstatných spôsobov, akým môžu občania posilniť svoju zamestnateľnosť, zvýšiť svoje medzikultúrne povedomie, tvorivosť a osobný rozvoj a aktívne sa zúčastňovať na živote spoločnosti;

| 2. | dobrá znalosť cudzích jazykov je kľúčovou kompetenciou nevyhnutnou na presadenie sa v modernom svete a na trhu práce. Viacjazyčnosť je nielen súčasťou európskeho dedičstva, ale aj príležitosťou na rozvoj spoločnosti, ktorá je otvorená, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a je pripravená spolupracovať; |
| --- | --- |

2.

dobrá znalosť cudzích jazykov je kľúčovou kompetenciou nevyhnutnou na presadenie sa v modernom svete a na trhu práce. Viacjazyčnosť je nielen súčasťou európskeho dedičstva, ale aj príležitosťou na rozvoj spoločnosti, ktorá je otvorená, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a je pripravená spolupracovať;

| 3. | pri zvyšovaní vzdelávacej a profesijnej mobility zohráva užitočnú úlohu to, aby sa v rámci dostupných zdrojov udržiavali a rozvíjali európske nástroje a programy, ktorými sa podporuje jazykové vzdelávanie vo formálnom, ako aj neformálnom vzdelávacom kontexte; |
| --- | --- |

3.

pri zvyšovaní vzdelávacej a profesijnej mobility zohráva užitočnú úlohu to, aby sa v rámci dostupných zdrojov udržiavali a rozvíjali európske nástroje a programy, ktorými sa podporuje jazykové vzdelávanie vo formálnom, ako aj neformálnom vzdelávacom kontexte;

| 4. | zatiaľ čo všeobecné jazykové programy pomáhajú rozvíjať základné komunikačné zručnosti pre každodenné použitie, pri zvyšovaní mobility a zamestnateľnosti pracovníkov môžu byť v rámci všeobecného vzdelávania, ako aj odborného vzdelávania a prípravy obzvlášť efektívne také metodiky, ako je obsahovo a jazykovo integrované vzdelávanie (CLIL); |
| --- | --- |

4.

zatiaľ čo všeobecné jazykové programy pomáhajú rozvíjať základné komunikačné zručnosti pre každodenné použitie, pri zvyšovaní mobility a zamestnateľnosti pracovníkov môžu byť v rámci všeobecného vzdelávania, ako aj odborného vzdelávania a prípravy obzvlášť efektívne také metodiky, ako je obsahovo a jazykovo integrované vzdelávanie (CLIL);

| 5. | v záujme podpory metódy CLIL by sa učitelia a školitelia – najmä v odbornom vzdelávaní a príprave – mali nabádať k tomu, aby nadobúdali vysokokvalitné jazykové kompetencie, a mali by mať prístup k vysokokvalitným učebným zdrojom; |
| --- | --- |

5.

v záujme podpory metódy CLIL by sa učitelia a školitelia – najmä v odbornom vzdelávaní a príprave – mali nabádať k tomu, aby nadobúdali vysokokvalitné jazykové kompetencie, a mali by mať prístup k vysokokvalitným učebným zdrojom;

| 6. | na všetkých úrovniach vzdelávania by sa z perspektívy celoživotného vzdelávania mal tam, kde je to možné a vhodné, ponúkať širší výber jazykov vrátane menej používaných jazykov a jazykov susedných krajín, a príslušné jazykové a kultúrne inštitúcie by v súvislosti s nimi mali poskytovať viac informácií a poradenstva; |
| --- | --- |

6.

na všetkých úrovniach vzdelávania by sa z perspektívy celoživotného vzdelávania mal tam, kde je to možné a vhodné, ponúkať širší výber jazykov vrátane menej používaných jazykov a jazykov susedných krajín, a príslušné jazykové a kultúrne inštitúcie by v súvislosti s nimi mali poskytovať viac informácií a poradenstva;

| 7. | rozvoj jazykových kompetencií u osôb, a to najmä detí, zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, prostredia migrantov alebo Rómov alebo spomedzi osôb s osobitnými vzdelávacími potrebami môže prispieť k zabezpečeniu lepšieho sociálneho začlenenia a budúceho profesijného rozvoja; |
| --- | --- |

7.

rozvoj jazykových kompetencií u osôb, a to najmä detí, zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, prostredia migrantov alebo Rómov alebo spomedzi osôb s osobitnými vzdelávacími potrebami môže prispieť k zabezpečeniu lepšieho sociálneho začlenenia a budúceho profesijného rozvoja;

| 8. | vysokokvalitná jazyková výučba a vzdelávanie – napríklad špecializovaného jazyka súvisiaceho so zamestnaním – sú zásadne dôležité pre posilnenie medzinárodného charakteru inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a zvýšenie zamestnateľnosti absolventov; |
| --- | --- |

8.

vysokokvalitná jazyková výučba a vzdelávanie – napríklad špecializovaného jazyka súvisiaceho so zamestnaním – sú zásadne dôležité pre posilnenie medzinárodného charakteru inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a zvýšenie zamestnateľnosti absolventov;

| 9. | zabezpečenie jazykového vzdelávania počas celého života, a to aj vo vyššom veku, je dôležité aj vzhľadom na súčasné demografické trendy a potrebu zabezpečiť rovnaké príležitosti pre narastajúci počet starších občanov EÚ; |
| --- | --- |

9.

zabezpečenie jazykového vzdelávania počas celého života, a to aj vo vyššom veku, je dôležité aj vzhľadom na súčasné demografické trendy a potrebu zabezpečiť rovnaké príležitosti pre narastajúci počet starších občanov EÚ;

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY

| 1. | zintenzívnili úsilie o dosiahnutie barcelonského cieľa, napríklad posilnením poskytovania jazykového vzdelávania a zvýšením jeho kvality a relevantnosti vo všeobecnom vzdelávaní, odbornom vzdelávaní a príprave a vo vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj v kontexte celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

1.

zintenzívnili úsilie o dosiahnutie barcelonského cieľa, napríklad posilnením poskytovania jazykového vzdelávania a zvýšením jeho kvality a relevantnosti vo všeobecnom vzdelávaní, odbornom vzdelávaní a príprave a vo vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj v kontexte celoživotného vzdelávania;

| 2. | uznali význam hodnotenia výkonnosti vo výučbe jazykov a jazykovom vzdelávaní ako dôležitého aspektu procesu zabezpečenia kvality; |
| --- | --- |

2.

uznali význam hodnotenia výkonnosti vo výučbe jazykov a jazykovom vzdelávaní ako dôležitého aspektu procesu zabezpečenia kvality;

| 3. | zlepšili úvodnú a priebežnú odbornú prípravu učiteľov jazykov a odbornú prípravu týkajúcu sa jazykov u učiteľov iných predmetov, posilnili a uľahčili ich mobilitu tým, že v čo najväčšom rozsahu odstránia administratívne prekážky; |
| --- | --- |

3.

zlepšili úvodnú a priebežnú odbornú prípravu učiteľov jazykov a odbornú prípravu týkajúcu sa jazykov u učiteľov iných predmetov, posilnili a uľahčili ich mobilitu tým, že v čo najväčšom rozsahu odstránia administratívne prekážky;

| 4. | podporovali inovačné formy európskej spolupráce, experimentovanie a nové prístupy k výučbe jazykov a jazykovému vzdelávaniu, ako je obsahovo a jazykovo integrované vzdelávanie (a to aj v bilingválnych školách), príležitosti pre mobilitu zameranú na ponorenie do jazyka a v príslušných prípadoch rozsiahlejšie využívanie informačných a komunikačných technológií aj v kreatívnych prostrediach na jazykové vzdelávanie; |
| --- | --- |

4.

podporovali inovačné formy európskej spolupráce, experimentovanie a nové prístupy k výučbe jazykov a jazykovému vzdelávaniu, ako je obsahovo a jazykovo integrované vzdelávanie (a to aj v bilingválnych školách), príležitosti pre mobilitu zameranú na ponorenie do jazyka a v príslušných prípadoch rozsiahlejšie využívanie informačných a komunikačných technológií aj v kreatívnych prostrediach na jazykové vzdelávanie;

| 5. | tam, kde je to možné a vhodné, rozšírili výber jazykov ponúkaných v rámci vzdelávania a odbornej prípravy, čím sa podporí výučba menej používaných jazykov (najmä v hraničných regiónoch) a jazykov susedných krajín s cieľom umožniť kultúrne, spoločenské a hospodárske výmeny; |
| --- | --- |

5.

tam, kde je to možné a vhodné, rozšírili výber jazykov ponúkaných v rámci vzdelávania a odbornej prípravy, čím sa podporí výučba menej používaných jazykov (najmä v hraničných regiónoch) a jazykov susedných krajín s cieľom umožniť kultúrne, spoločenské a hospodárske výmeny;

| 6. | zvážili začlenenie kultúrneho rozmeru do jazykových osnov ako dôležitého prvku v záujme budúcej vzdelávacej a profesijnej mobility tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

6.

zvážili začlenenie kultúrneho rozmeru do jazykových osnov ako dôležitého prvku v záujme budúcej vzdelávacej a profesijnej mobility tam, kde je to vhodné;

| 7. | podporovali opatrenia zamerané na pomoc deťom a dospelým z prostredia migrantov alebo Rómov naučiť sa úradný jazyk (alebo jazyky) hostiteľskej krajiny, a pokiaľ je iný, aj vyučovací jazyk. Zvážili okrem toho možnosti ako umožniť deťom z týchto prostredí udržať si svoj materinský jazyk a rozvíjať ho; |
| --- | --- |

7.

podporovali opatrenia zamerané na pomoc deťom a dospelým z prostredia migrantov alebo Rómov naučiť sa úradný jazyk (alebo jazyky) hostiteľskej krajiny, a pokiaľ je iný, aj vyučovací jazyk. Zvážili okrem toho možnosti ako umožniť deťom z týchto prostredí udržať si svoj materinský jazyk a rozvíjať ho;

| 8. | preskúmali spôsoby uznávania a validovania kompetencií týkajúcich sa rodného jazyka detí a dospelých z prostredia migrantov; |
| --- | --- |

8.

preskúmali spôsoby uznávania a validovania kompetencií týkajúcich sa rodného jazyka detí a dospelých z prostredia migrantov;

| 9. | podporovali školy a inštitúcie odbornej prípravy a vysokoškolského vzdelávania v tom, aby prijali integrované prístupy k výučbe jazykov a jazykovému vzdelávaniu; |
| --- | --- |

9.

podporovali školy a inštitúcie odbornej prípravy a vysokoškolského vzdelávania v tom, aby prijali integrované prístupy k výučbe jazykov a jazykovému vzdelávaniu;

| 10. | podporovali dialóg medzi vzdelávacím a pracovným prostredím tak, že sa lepšie zohľadnia jazykové potreby pracovného trhu a žiakom a študentom sa počas celého ich vzdelávania bude pravidelne poskytovať poradenstvo a na pracoviskách sa bude podporovať jazykové vzdelávanie; |
| --- | --- |

10.

podporovali dialóg medzi vzdelávacím a pracovným prostredím tak, že sa lepšie zohľadnia jazykové potreby pracovného trhu a žiakom a študentom sa počas celého ich vzdelávania bude pravidelne poskytovať poradenstvo a na pracoviskách sa bude podporovať jazykové vzdelávanie;

| 11. | preskúmali možnosti verejno-súkromných partnerstiev zameraných na zabezpečenie poskytovania jazykových zručností vhodných pre trh práce, najmä ako prostriedku prípravy na mobilitu a zamestnanie v zahraničí; |
| --- | --- |

11.

preskúmali možnosti verejno-súkromných partnerstiev zameraných na zabezpečenie poskytovania jazykových zručností vhodných pre trh práce, najmä ako prostriedku prípravy na mobilitu a zamestnanie v zahraničí;

| 12. | nabádali k podpore iniciatív zameraných na jazykové vzdelávanie a podpore prostredia, ktoré by jazykové vzdelávanie umožňovalo; |
| --- | --- |

12.

nabádali k podpore iniciatív zameraných na jazykové vzdelávanie a podpore prostredia, ktoré by jazykové vzdelávanie umožňovalo;

VYZÝVA KOMISIU, ABY

| 1. | podporovala úsilie členských štátov v oblasti výučby jazykov a jazykového vzdelávania tak, aby sa plne využívali programy EÚ a európske nástroje vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

1.

podporovala úsilie členských štátov v oblasti výučby jazykov a jazykového vzdelávania tak, aby sa plne využívali programy EÚ a európske nástroje vzdelávania a odbornej prípravy;

| 2. | rozšírila činnosť týkajúcu sa jazykovej politiky, ktorá sa začala počas prvého pracovného cyklu ET 2020 v rámci tematickej skupiny pre skoré jazykové vzdelávanie tak, aby zahŕňala iné stupne vzdelávania (primárny, sekundárny, atď.), a aby sa zároveň osobitne zohľadnili oblasti odborného vzdelávania a prípravy a vzdelávania dospelých; |
| --- | --- |

2.

rozšírila činnosť týkajúcu sa jazykovej politiky, ktorá sa začala počas prvého pracovného cyklu ET 2020 v rámci tematickej skupiny pre skoré jazykové vzdelávanie tak, aby zahŕňala iné stupne vzdelávania (primárny, sekundárny, atď.), a aby sa zároveň osobitne zohľadnili oblasti odborného vzdelávania a prípravy a vzdelávania dospelých;

| 3. | zvážila predloženie návrhu na prípadnú referenčnú hodnotu týkajúcu sa jazykových kompetencií, a to v rámci dostupných zdrojov a na základe výsledkov európskeho prieskumu jazykových kompetencií, ktorý sa má predložiť v roku 2012, s cieľom podporovať neustále zlepšovanie jazykového vzdelávania; |
| --- | --- |

3.

zvážila predloženie návrhu na prípadnú referenčnú hodnotu týkajúcu sa jazykových kompetencií, a to v rámci dostupných zdrojov a na základe výsledkov európskeho prieskumu jazykových kompetencií, ktorý sa má predložiť v roku 2012, s cieľom podporovať neustále zlepšovanie jazykového vzdelávania;

| 4. | spustila a šírila celoeurópske štúdie a prieskumy metodík a nástrojov jazykového vzdelávania a mala pritom na zreteli aspekty kvality, zabránila dodatočnému administratívnemu zaťaženiu a nákladom a sprístupnila ich výsledky osobám pôsobiacim v tejto oblasti a subjektom, ktoré prijímajú rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

spustila a šírila celoeurópske štúdie a prieskumy metodík a nástrojov jazykového vzdelávania a mala pritom na zreteli aspekty kvality, zabránila dodatočnému administratívnemu zaťaženiu a nákladom a sprístupnila ich výsledky osobám pôsobiacim v tejto oblasti a subjektom, ktoré prijímajú rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni;

| 5. | podporovala a uľahčovala výmenu informácií o dostupných zdrojoch v oblasti jazykového vzdelávania a nabádala členské štáty, aby v praxi používali usmernenia a nástroje, ktoré sa vyvinuli v rámci jazykovej politiky EÚ; |
| --- | --- |

5.

podporovala a uľahčovala výmenu informácií o dostupných zdrojoch v oblasti jazykového vzdelávania a nabádala členské štáty, aby v praxi používali usmernenia a nástroje, ktoré sa vyvinuli v rámci jazykovej politiky EÚ;

| 6. | pokračovala v podpore Podnikateľskej platformy pre viacjazyčnosť a iniciatív tohto druhu, ktoré vyvíjajú zainteresované strany. |
| --- | --- |

6.

pokračovala v podpore Podnikateľskej platformy pre viacjazyčnosť a iniciatív tohto druhu, ktoré vyvíjajú zainteresované strany.

A VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY

| 1. | podporovali mobilitu na účely jazykového vzdelávania s cieľom pomôcť učiacim sa prekonať počiatočné jazykové prekážky a motivovať ich k tomu, aby získali kompetencie aspoň v dvoch cudzích jazykoch; |
| --- | --- |

1.

podporovali mobilitu na účely jazykového vzdelávania s cieľom pomôcť učiacim sa prekonať počiatočné jazykové prekážky a motivovať ich k tomu, aby získali kompetencie aspoň v dvoch cudzích jazykoch;

| 2. | si vymieňali informácie o najlepších postupoch s cieľom zlepšiť účinnosť jazykového vzdelávania tak, aby sa pre mladých ľudí zabezpečila primeraná zmes jazykových kompetencií a schopnosť neustále získavať nové zručnosti v súlade s budúcimi potrebami a záujmami, a to podporou jazykov prostredníctvom súčasných a budúcich platforiem a sietí pre učiteľov a školiteľov; |
| --- | --- |

2.

si vymieňali informácie o najlepších postupoch s cieľom zlepšiť účinnosť jazykového vzdelávania tak, aby sa pre mladých ľudí zabezpečila primeraná zmes jazykových kompetencií a schopnosť neustále získavať nové zručnosti v súlade s budúcimi potrebami a záujmami, a to podporou jazykov prostredníctvom súčasných a budúcich platforiem a sietí pre učiteľov a školiteľov;

| 3. | zdôraznili potrebu špecifického jazykového obsahu na profesijné účely, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy a vysokoškolského vzdelávania, ako prostriedku posilnenia mobility a zamestnateľnosti; |
| --- | --- |

3.

zdôraznili potrebu špecifického jazykového obsahu na profesijné účely, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy a vysokoškolského vzdelávania, ako prostriedku posilnenia mobility a zamestnateľnosti;

| 4. | v rámci dostupných zdrojov a pri minimalizácii administratívneho zaťaženia ďalej rozvíjali nástroje na sledovanie pokroku v oblasti jazykového vzdelávania a zhromažďovali kvantitatívne i kvalitatívne údaje s cieľom určiť najúčinnejšie postupy a oblasti, ktoré je potrebné zlepšiť; |
| --- | --- |

4.

v rámci dostupných zdrojov a pri minimalizácii administratívneho zaťaženia ďalej rozvíjali nástroje na sledovanie pokroku v oblasti jazykového vzdelávania a zhromažďovali kvantitatívne i kvalitatívne údaje s cieľom určiť najúčinnejšie postupy a oblasti, ktoré je potrebné zlepšiť;

| 5. | preskúmali spôsoby zvýšenia uznávania a potvrdenia jazykových kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho a informálneho vzdelávania a aby pritom zohľadnili existujúce osvedčené postupy; |
| --- | --- |

5.

preskúmali spôsoby zvýšenia uznávania a potvrdenia jazykových kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho a informálneho vzdelávania a aby pritom zohľadnili existujúce osvedčené postupy;

| 6. | zvážili využívanie Spoločného európskeho referenčného rámca Rady Európy pre jazyky (CEFR) na:






  — | podporu užšieho prepojenia medzi CEFR a vnútroštátnymi a európskymi kvalifikačnými rámcami, |
| --- | --- | --- |

6.

zvážili využívanie Spoločného európskeho referenčného rámca Rady Európy pre jazyky (CEFR) na:

—

podporu užšieho prepojenia medzi CEFR a vnútroštátnymi a európskymi kvalifikačnými rámcami,

| — | rozšírenie príležitostí na vydávanie osvedčení o jazykových kompetenciách, ktoré žiaci a študenti získavajú na konci povinnej školskej dochádzky a vo vysokoškolskom vzdelávaní; |
| --- | --- |

—

rozšírenie príležitostí na vydávanie osvedčení o jazykových kompetenciách, ktoré žiaci a študenti získavajú na konci povinnej školskej dochádzky a vo vysokoškolskom vzdelávaní;

| 7. | zabezpečili prepojenie medzi kvalifikáciami v rámci odborného vzdelávania a prípravy, ktoré zahŕňajú jazykové zručnosti, a CEFR a zároveň naplno využívali zdroje a skúsenosti príslušných európskych inštitúcií a zainteresovaných strán, najmä Rady Európy a jej Európskeho centra pre moderné jazyky; |
| --- | --- |

7.

zabezpečili prepojenie medzi kvalifikáciami v rámci odborného vzdelávania a prípravy, ktoré zahŕňajú jazykové zručnosti, a CEFR a zároveň naplno využívali zdroje a skúsenosti príslušných európskych inštitúcií a zainteresovaných strán, najmä Rady Európy a jej Európskeho centra pre moderné jazyky;

| 8. | naďalej prostredníctvom programov EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže podporovali spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a výmenné programy pre žiakov a študentov, a to aj v rámci odborného vzdelávania a prípravy, s cieľom pomôcť im zlepšiť svoje jazykové kompetencie; |
| --- | --- |

8.

naďalej prostredníctvom programov EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže podporovali spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a výmenné programy pre žiakov a študentov, a to aj v rámci odborného vzdelávania a prípravy, s cieľom pomôcť im zlepšiť svoje jazykové kompetencie;

| 9. | v príslušných prípadoch podporovali vypracovanie učebných a študijných materiálov pre jazyky, ktorých výučba je menej rozšírená, a to na vnútroštátnej úrovni i prostredníctvom európskej spolupráce; |
| --- | --- |

9.

v príslušných prípadoch podporovali vypracovanie učebných a študijných materiálov pre jazyky, ktorých výučba je menej rozšírená, a to na vnútroštátnej úrovni i prostredníctvom európskej spolupráce;

| 10. | bez toho, aby tým boli dotknuté nadchádzajúce rokovania, zvážili ustanovenie jazykového vzdelávania za prioritnú oblasť v budúcej generácii programov EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

10.

bez toho, aby tým boli dotknuté nadchádzajúce rokovania, zvážili ustanovenie jazykového vzdelávania za prioritnú oblasť v budúcej generácii programov EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

---

(1)  SN 100/02, odsek 44, zarážka 2, s. 19.

(2)  Ú. v. EÚ C 172, 25.7.2006, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 394, 30.2.2006, s. 10.

(4)  Ú. v. EÚ C 311, 21.2.2007, s. 13.

(5)  Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 8.

(6)  Ú. v. EÚ C 320, 16.12.2008, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(8)  Ú. v. EÚ C 117, 6.5.2010, s. 1.

(9)  EUCO 13/10.

(10)  17066/1/10 REV 1.

(11)  13729/1/10 REV 1.

(12)  Ú. v. EÚ C 199, 7.7.2011, s. 1.

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/31

---

Závery Rady o referenčnej hodnote pre vzdelávaciu mobilitu

2011/C 372/08

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

SO ZRETEĽOM NA:

| — | uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 14. decembra 2000, týkajúce sa akčného plánu mobility (1), |
| --- | --- |

—

uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 14. decembra 2000, týkajúce sa akčného plánu mobility (1),

| — | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2),

| — | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (3), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (3),

| — | závery Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (4), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci ukazovateľov a referenčných hodnôt na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (4),

| — | odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (5), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (5),

| — | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 21. novembra 2008, o mobilite mladých (6), |
| --- | --- |

—

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 21. novembra 2008, o mobilite mladých (6),

| — | závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (7), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (7),

| — | uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (8), |
| --- | --- |

—

uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (8),

| — | závery Rady zo 16. marca 2010 o stratégii Európa 2020 (9), |
| --- | --- |

—

závery Rady zo 16. marca 2010 o stratégii Európa 2020 (9),

| — | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 18. novembra 2010, o prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave na obdobie rokov 2011 – 2020 (10), |
| --- | --- |

—

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 18. novembra 2010, o prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave na obdobie rokov 2011 – 2020 (10),

| — | závery Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe – jednotný prístup v reakcii na výzvy, ktorým čelia mladí ľudia (11), |
| --- | --- |

—

závery Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe – jednotný prístup v reakcii na výzvy, ktorým čelia mladí ľudia (11),

| — | závery Rady zo 14. februára 2011 o úlohe vzdelávania a odbornej prípravy vo vykonávaní stratégie Európa 2020
   (12), |
| --- | --- |

—

závery Rady zo 14. februára 2011 o úlohe vzdelávania a odbornej prípravy vo vykonávaní stratégie Európa 2020
   (12),

| — | odporúčanie Rady z 28. júna 2011: Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (13), |
| --- | --- |

—

odporúčanie Rady z 28. júna 2011: Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (13),

| — | závery Rady z 28. novembra 2011 o východnom rozmere účasti a mobility mládeže, |
| --- | --- |

—

závery Rady z 28. novembra 2011 o východnom rozmere účasti a mobility mládeže,

| — | správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. júla 2011: Priebežné hodnotenie programu celoživotného vzdelávania (14), ako aj |
| --- | --- |

—

správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. júla 2011: Priebežné hodnotenie programu celoživotného vzdelávania (14), ako aj

NA ZÁKLADE:

výsledkov konferencie predsedníctva o vzdelávacej mobilite, ktorá sa konala 17. – 19. októbra 2011 v Sopote.

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE:

vzdelávacia mobilita sa vo všeobecnosti považuje za prínosnú pre zlepšenie zamestnateľnosti mladých ľudí tým, že nadobudnú kľúčové zručnosti a kompetencie, ktoré zahŕňajú najmä jazykové kompetencie a porozumenie rôznych kultúr, ale tiež sociálne a občianske zručnosti, zručnosti potrebné pri podnikaní a pri riešení konfliktov a tvorivosť vo všeobecnosti. Vzdelávacia mobilita okrem toho, že je pre dotknutých jednotlivcov hodnotnou skúsenosťou, môže pomôcť zlepšiť celkovú kvalitu vzdelávania, najmä prostredníctvom užšej spolupráce medzi inštitúciami vzdelávania. Ďalej môže pomôcť pri posilňovaní zmyslu pre európsku identitu a občianstvo.

Z týchto dôvodov je poskytovanie čo najširšieho možného prístupu k mobilite pre všetkých vrátane znevýhodnených skupín a odstraňovanie pretrvávajúcich prekážok mobility jedným z hlavných strategických cieľov politiky EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

BERIE NA VEDOMIE

| — | výzvu Rady Komisii v odporúčaní týkajúcom sa Európskej charty kvality mobility z roku 2006, aby v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zlepšila alebo vypracovala štatistické údaje o mobilite na účely vzdelávania a odbornej prípravy s ohľadom na rodové hľadisko (15), |
| --- | --- |

—

výzvu Rady Komisii v odporúčaní týkajúcom sa Európskej charty kvality mobility z roku 2006, aby v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zlepšila alebo vypracovala štatistické údaje o mobilite na účely vzdelávania a odbornej prípravy s ohľadom na rodové hľadisko (15),

| — | správu fóra expertov na vysokej úrovni pre mobilitu z júna 2008 a jeho návrh, že vzdelávacia mobilita by mala byť príležitosťou pre všetkých mladých ľudí v Európe, |
| --- | --- |

—

správu fóra expertov na vysokej úrovni pre mobilitu z júna 2008 a jeho návrh, že vzdelávacia mobilita by mala byť príležitosťou pre všetkých mladých ľudí v Európe,

| — | cieľ vzdelávacej mobility vo vysokoškolskom vzdelávaní stanovený v rámci bolonského procesu v Leuvene/Louvain-la-Neuve v apríli 2009, |
| --- | --- |

—

cieľ vzdelávacej mobility vo vysokoškolskom vzdelávaní stanovený v rámci bolonského procesu v Leuvene/Louvain-la-Neuve v apríli 2009,

| — | zelenú knihu Komisie z júla 2009 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí (16), |
| --- | --- |

—

zelenú knihu Komisie z júla 2009 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí (16),

| — | bruggské komuniké z decembra 2010 a závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave na obdobie rokov 2011 – 2020 (17), v ktorých sa stanovuje, že európske systémy odborného vzdelávania a prípravy by mali do roku 2020 poskytovať podstatne vyšší počet príležitostí pre nadnárodnú mobilitu, |
| --- | --- |

—

bruggské komuniké z decembra 2010 a závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave na obdobie rokov 2011 – 2020 (17), v ktorých sa stanovuje, že európske systémy odborného vzdelávania a prípravy by mali do roku 2020 poskytovať podstatne vyšší počet príležitostí pre nadnárodnú mobilitu,

| — | pracovný dokument Komisie z 24. mája 2011 o vypracovaní referenčných hodnôt v rámci vzdelávania pre zamestnateľnosť a v rámci vzdelávacej mobility (18), |
| --- | --- |

—

pracovný dokument Komisie z 24. mája 2011 o vypracovaní referenčných hodnôt v rámci vzdelávania pre zamestnateľnosť a v rámci vzdelávacej mobility (18),

| — | závery Rady z 28. – 29. novembra 2011 o jazykových kompetenciách na posilnenie mobility. |
| --- | --- |

—

závery Rady z 28. – 29. novembra 2011 o jazykových kompetenciách na posilnenie mobility.

UZNÁVA, ŽE

| — | vzdelávacia mobilita prispieva k osobnému a profesijnému rozvoju mladých ľudí a zvyšuje zamestnateľnosť a konkurencieschopnosť, ako sa potvrdilo nielen na základe programov EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ale aj viacerými kvalitatívnymi medzinárodnými štúdiami o vzdelávacej mobilite, |
| --- | --- |

—

vzdelávacia mobilita prispieva k osobnému a profesijnému rozvoju mladých ľudí a zvyšuje zamestnateľnosť a konkurencieschopnosť, ako sa potvrdilo nielen na základe programov EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ale aj viacerými kvalitatívnymi medzinárodnými štúdiami o vzdelávacej mobilite,

| — | európska referenčná hodnota (19) pre vzdelávaciu mobilitu spolu s príslušnými ukazovateľmi (20) by mohla pomôcť pri podpore a monitorovaní pokroku členských štátov pri dosahovaní dohodnutého (21) cieľa, ktorým je zvýšená mobilita, a pri určovaní príkladov osvedčených postupov a pri podpore rozvoja iniciatív partnerskej výmeny skúseností, |
| --- | --- |

—

európska referenčná hodnota (19) pre vzdelávaciu mobilitu spolu s príslušnými ukazovateľmi (20) by mohla pomôcť pri podpore a monitorovaní pokroku členských štátov pri dosahovaní dohodnutého (21) cieľa, ktorým je zvýšená mobilita, a pri určovaní príkladov osvedčených postupov a pri podpore rozvoja iniciatív partnerskej výmeny skúseností,

| — | zber údajov s cieľom zmerať, do akej miery sa dosiahla európska referenčná hodnota pre vzdelávaciu mobilitu, by sa mal realizovať v rámci dostupných zdrojov, |
| --- | --- |

—

zber údajov s cieľom zmerať, do akej miery sa dosiahla európska referenčná hodnota pre vzdelávaciu mobilitu, by sa mal realizovať v rámci dostupných zdrojov,

| — | v tejto referenčnej hodnote by sa v záujme zohľadnenia rôznych vzdelávacích prostredí malo rozlišovať medzi dvoma hlavnými oblasťami: vysokoškolským vzdelávaním a počiatočným odborným vzdelávaním a prípravou, |
| --- | --- |

—

v tejto referenčnej hodnote by sa v záujme zohľadnenia rôznych vzdelávacích prostredí malo rozlišovať medzi dvoma hlavnými oblasťami: vysokoškolským vzdelávaním a počiatočným odborným vzdelávaním a prípravou,

| — | je tiež dôležité, aby táto referenčná hodnota bola doplnená ukazovateľom, ktorý by sa vzťahoval na všetky typy vzdelávacej mobility mladých ľudí vrátane mobility, ktorá prebieha vo formálnom a neformálnom prostredí. |
| --- | --- |

—

je tiež dôležité, aby táto referenčná hodnota bola doplnená ukazovateľom, ktorý by sa vzťahoval na všetky typy vzdelávacej mobility mladých ľudí vrátane mobility, ktorá prebieha vo formálnom a neformálnom prostredí.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY

zohľadňujúc rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch:

| 1. | na vnútroštátnej i na európskej úrovni prijali opatrenia zamerané na zvýšenie vzdelávacej mobility a na dosiahnutie európskej referenčnej hodnoty uvedenej v prílohe k tomuto dokumentu, pričom zohľadnia ustanovenia odporúčania Rady z 28. júna 2011 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.

na vnútroštátnej i na európskej úrovni prijali opatrenia zamerané na zvýšenie vzdelávacej mobility a na dosiahnutie európskej referenčnej hodnoty uvedenej v prílohe k tomuto dokumentu, pričom zohľadnia ustanovenia odporúčania Rady z 28. júna 2011 o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí;

| 2. | na základe dostupných zdrojov a nástrojov a pri minimálnom administratívnom zaťažení a nákladoch zlepšili zber údajov o vzdelávacej mobilite v rámci všetkých cyklov vysokoškolského vzdelávania, v rámci počiatočného odborného vzdelávania a odbornej prípravy a v rámci vzdelávacej mobility mladých vo všeobecnosti s cieľom zmerať pokrok pri dosahovaní európskej referenčnej hodnoty a ukazovateľa, ktoré sú uvedené v prílohe; |
| --- | --- |

2.

na základe dostupných zdrojov a nástrojov a pri minimálnom administratívnom zaťažení a nákladoch zlepšili zber údajov o vzdelávacej mobilite v rámci všetkých cyklov vysokoškolského vzdelávania, v rámci počiatočného odborného vzdelávania a odbornej prípravy a v rámci vzdelávacej mobility mladých vo všeobecnosti s cieľom zmerať pokrok pri dosahovaní európskej referenčnej hodnoty a ukazovateľa, ktoré sú uvedené v prílohe;

| 3. | podporovali zavádzanie a používanie programov a nástrojov EÚ navrhnutých na podporu vzdelávacej mobility a celoživotného vzdelávania vrátane Europassu, Youthpassu, európskeho kvalifikačného rámca (EQF), Európskeho systému prenosu kreditov (ECTS) a Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET). |
| --- | --- |

3.

podporovali zavádzanie a používanie programov a nástrojov EÚ navrhnutých na podporu vzdelávacej mobility a celoživotného vzdelávania vrátane Europassu, Youthpassu, európskeho kvalifikačného rámca (EQF), Európskeho systému prenosu kreditov (ECTS) a Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET).

VYZÝVA KOMISIU, ABY

| 1. | v období do roku 2020 spolupracovala s členskými štátmi a podporovala ich pri zvyšovaní dostupnosti príslušných ukazovateľov a štatistík, a to najmä s pomocou Eurostatu. Mali by sa pritom čo najlepšie využívať štatistické údaje a prieskumy domácností s cieľom čo najviac znížiť administratívne zaťaženie a náklady; |
| --- | --- |

1.

v období do roku 2020 spolupracovala s členskými štátmi a podporovala ich pri zvyšovaní dostupnosti príslušných ukazovateľov a štatistík, a to najmä s pomocou Eurostatu. Mali by sa pritom čo najlepšie využívať štatistické údaje a prieskumy domácností s cieľom čo najviac znížiť administratívne zaťaženie a náklady;

| 2. | preskúmala, najmä prostredníctvom pravidelných správ o pokroku, do akej miery sa splnili ciele v oblasti mobility stanovené v rámci ET 2020; |
| --- | --- |

2.

preskúmala, najmä prostredníctvom pravidelných správ o pokroku, do akej miery sa splnili ciele v oblasti mobility stanovené v rámci ET 2020;

| 3. | do konca roka 2015 podala Rade správu s cieľom preskúmať a podľa potreby aj zrevidovať európsku referenčnú hodnotu pre vzdelávaciu mobilitu, ktorá sa uvádza v prílohe. |
| --- | --- |

3.

do konca roka 2015 podala Rade správu s cieľom preskúmať a podľa potreby aj zrevidovať európsku referenčnú hodnotu pre vzdelávaciu mobilitu, ktorá sa uvádza v prílohe.

VYZÝVA AJ ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY S PODPOROU KOMISIE

| 1. | monitorovali pokrok a výkonnosť v oblasti cezhraničnej vzdelávacej mobility na vnútroštátnej aj európskej úrovni, a to aj prostredníctvom zberu kvalitatívnych údajov týkajúcich sa príkladov osvedčených postupov, čím sa vytvorí základ pre tvorbu politiky založenej na dôkazoch; |
| --- | --- |

1.

monitorovali pokrok a výkonnosť v oblasti cezhraničnej vzdelávacej mobility na vnútroštátnej aj európskej úrovni, a to aj prostredníctvom zberu kvalitatívnych údajov týkajúcich sa príkladov osvedčených postupov, čím sa vytvorí základ pre tvorbu politiky založenej na dôkazoch;

| 2. | pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu vo vysokoškolskom vzdelávaní: v rámci dostupných zdrojov a v úzkej súčinnosti s bolonským procesom zlepšili zber údajov získaných z administratívnych a iných zdrojov, ktoré sa týkajú mobility študentov (ako aj mobility kreditov a titulov) vo všetkých troch cykloch, najmä pokiaľ ide o absolventov, aby sa mohlo zmerať, do akej miery sa dosiahla referenčná hodnota uvedená v prílohe (v oddiele I bode 1); |
| --- | --- |

2.

pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu vo vysokoškolskom vzdelávaní: v rámci dostupných zdrojov a v úzkej súčinnosti s bolonským procesom zlepšili zber údajov získaných z administratívnych a iných zdrojov, ktoré sa týkajú mobility študentov (ako aj mobility kreditov a titulov) vo všetkých troch cykloch, najmä pokiaľ ide o absolventov, aby sa mohlo zmerať, do akej miery sa dosiahla referenčná hodnota uvedená v prílohe (v oddiele I bode 1);

| 3. | pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu v počiatočnom odbornom vzdelávaní a príprave: čo najlepšie využívali dostupné prieskumy domácností s cieľom zozbierať tie údaje o vzdelávacej mobilite, ktoré sú potrebné na podporu referenčnej hodnoty uvedenej v prílohe (v oddiele I bode 2); |
| --- | --- |

3.

pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu v počiatočnom odbornom vzdelávaní a príprave: čo najlepšie využívali dostupné prieskumy domácností s cieľom zozbierať tie údaje o vzdelávacej mobilite, ktoré sú potrebné na podporu referenčnej hodnoty uvedenej v prílohe (v oddiele I bode 2);

| 4. | pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu mládeže vo všeobecnosti: čo najlepšie využívali dostupné prieskumy domácností s cieľom zozbierať údaje potrebné na vypracovanie ukazovateľa celkovej formálnej a neformálnej vzdelávacej mobility vrátane rozčlenených údajov pre neformálnu mobilitu v záujme toho, aby sa doplnil prehľad ukazovateľov EÚ v oblasti mládeže (22) a prípadne rozšírila referenčná hodnota pre vzdelávaciu mobilitu tak, aby niekedy v budúcnosti zahŕňala aj mobilitu mládeže vo všeobecnosti (oddiel II prílohy); |
| --- | --- |

4.

pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu mládeže vo všeobecnosti: čo najlepšie využívali dostupné prieskumy domácností s cieľom zozbierať údaje potrebné na vypracovanie ukazovateľa celkovej formálnej a neformálnej vzdelávacej mobility vrátane rozčlenených údajov pre neformálnu mobilitu v záujme toho, aby sa doplnil prehľad ukazovateľov EÚ v oblasti mládeže (22) a prípadne rozšírila referenčná hodnota pre vzdelávaciu mobilitu tak, aby niekedy v budúcnosti zahŕňala aj mobilitu mládeže vo všeobecnosti (oddiel II prílohy);

| 5. | preskúmali možnosť využívať dostupné prieskumy týkajúce sa učiteľov na všetkých úrovniach vzdelávania s cieľom vypracovať ukazovatele v oblasti mobility učiteľov a prípadne rozšíriť referenčnú hodnotu tak, aby niekedy v budúcnosti zahŕňala aj oblasť mobility učiteľov (23). |
| --- | --- |

5.

preskúmali možnosť využívať dostupné prieskumy týkajúce sa učiteľov na všetkých úrovniach vzdelávania s cieľom vypracovať ukazovatele v oblasti mobility učiteľov a prípadne rozšíriť referenčnú hodnotu tak, aby niekedy v budúcnosti zahŕňala aj oblasť mobility učiteľov (23).

---

(1)  Ú. v. EÚ C 371, 23.12.2000, s. 4.

(2)  Ú. v. EÚ L 215, 9.8.2001, s. 30.

(3)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 5.

(4)  Ú. v. EÚ C 311, 21.12.2007, s. 13.

(5)  Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 8.

(6)  Ú. v. EÚ C 320, 16.12.2008, s. 6.

(7)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(8)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(9)  Dok. 7586/10.

(10)  Ú. v. EÚ C 324, 1.12.2010, s. 5.

(11)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 9.

(12)  Ú. v. EÚ C 70, 4.3.2011, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ C 199, 7.7.2011, s. 1.

(14)  Dok. 12668/11.

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(16)  KOM(2009) 329 v konečnom znení.

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

(18)  Dok. 10697/11 – SEK(2011) 670 v konečnom znení.

(19)  Ako sa uvádza v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave z roku 2009, je to referenčná úroveň pre priemer európskych výsledkov, ktorá sa nemá považovať za konkrétny cieľ, ktorý by mala každá krajina dosiahnuť, ale skôr za kolektívny cieľ, pričom členské štáty sú vyzvané k tomu, aby k jeho dosiahnutiu prispievali (pozri poznámku pod čiarou č. 7).

(20)  Majú sa ustanoviť v rámci európskeho štatistického systému.

(21)  Pozri závery Rady z novembra 2008 o mobilite mladých (pozri poznámku pod čiarou č. 6).

(22)  Dok. 8320/11 – SEK(2011) 401 v konečnom znení.

(23)  Ako sa uvádza v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave z roku 2009 (pozri poznámku pod čiarou č. 7).

---

PRÍLOHA

REFERENČNÁ ÚROVEŇ PRE PRIEMER EURÓPSKYCH VÝSLEDKOV

(„európska referenčná hodnota“)

V OBLASTI VZDELÁVACEJ MOBILITY

Členské štáty sa v roku 2009 dohodli, že ako prostriedok monitorovania pokroku a identifikácie výziev, ako aj prínosu pre tvorbu politiky založenej na dôkazoch by referenčné úrovne pre priemer európskych výsledkov (európske referenčné hodnoty) mali podporiť ciele uvedené v záveroch Rady o strategickom rámci európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy prijaté 12. mája 2009 (1). V tom čase sa dosiahla dohoda o piatich európskych referenčných hodnotách a Komisia sa požiadala, aby predložila návrhy na ďalšie referenčné hodnoty, okrem iného aj návrh na referenčnú hodnotu pre vzdelávaciu mobilitu.

Členské štáty po tom, ako preskúmali návrhy obsiahnuté v pracovnom dokumente útvarov Komisie z 24. mája 2011 (2), súhlasia aj s nižšie uvedenou referenčnou hodnotou pre vzdelávaciu mobilitu, v ktorej sa rozlišuje medzi dvoma hlavnými oblasťami – vysokoškolským vzdelávaním a počiatočným odborným vzdelávaním a prípravou.

Európska referenčná hodnota pre vzdelávaciu mobilitu v dvoch nižšie uvedených oblastiach dopĺňa referenčné hodnoty, ktoré sa prijali už v máji 2009. Tieto referenčné hodnoty by sa mali zakladať výlučne na porovnateľných údajoch a zohľadňovať rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. Nemali by sa považovať za konkrétne ciele, ktoré majú jednotlivé krajiny dosiahnuť do roku 2020. Členské štáty sa skôr vyzývajú k tomu, aby na základe vnútroštátnych priorít a pri zohľadnení meniacich sa hospodárskych podmienok zvážili, akým spôsobom a v akej miere môžu prispieť ku kolektívnemu dosiahnutiu európskej referenčnej hodnoty v nižšie uvedených oblastiach prostredníctvom vnútroštátnych opatrení.

Okrem toho by sa mal v kontexte formálneho, ako aj neformálneho vzdelávania vypracovať ukazovateľ týkajúci sa vzdelávacej mobility mládeže vo všeobecnosti, a to s cieľom prípadného rozšírenia referenčnej hodnoty v oblasti vzdelávacej mobility tak, aby niekedy v budúcnosti zahŕňala vzdelávaciu mobilitu mládeže, ktorá sa uskutočňuje v akomkoľvek prostredí.

Vzdelávacia mobilita je definovaná ako fyzická mobilita, pričom sa v nej zohľadňuje celosvetová mobilita.

I.   REFERENČNÁ HODNOTA PRE VZDELÁVACIU MOBILITU

1.   
  Vzdelávacia mobilita v oblasti vysokoškolského vzdelávania

So zámerom zvýšiť účasť vysokoškolských študentov na vzdelávacej mobilite:

Do roku 2020 by malo v EÚ v priemere aspoň 20 % absolventov vysokoškolského vzdelávania počas štúdia absolvovať v zahraničí obdobie štúdia alebo odbornej prípravy súvisiace s vysokoškolským vzdelávaním (vrátane pracovných stáží), ktoré by zodpovedalo najmenej 15 kreditom ECTS alebo by trvalo najmenej tri mesiace.

Kratšie obdobia sa môžu zohľadniť pri meraní úrovne vnútroštátnej mobility, a to pod podmienkou, že sú uznané dotknutým členským štátom v kontexte systému kvality mobility a sú zaznamenané osobitne.

V záujme zabezpečenia kvality a súladu s bolonským procesom sa členské štáty a Komisia vyzývajú, aby spolupracovali s príslušnými bolonskými fórami s cieľom ustanoviť harmonizované prahové hodnoty pre počet kreditov ECTS a minimálnu dĺžku štúdia.

Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby zabezpečili plné uznávanie období štúdia v zahraničí.

2.   
  Vzdelávacia mobilita v rámci počiatočného odborného vzdelávania a odbornej prípravy

So zámerom zvýšiť účasť študentov odborného vzdelávania a prípravy na vzdelávacej mobilite:

Do roku 2020 by malo v EÚ v priemere aspoň 6 % osôb vo veku 18 – 34 rokov s kvalifikáciou získanou v počiatočnom odbornom vzdelávaní a príprave počas štúdia absolvovať v zahraničí obdobie štúdia alebo odbornej prípravy súvisiace s počiatočným odborným vzdelávaním a prípravou (vrátane pracovných stáží), ktoré by trvalo najmenej dva týždne
   (3)
  alebo menej, ak je zdokumentované v Europasse.

V záujme zabezpečenia kvality sa členské štáty nabádajú k tomu, aby používali príslušné nástroje, ako je Europass a systémy ECVET a Eqavet.

Referenčná hodnota – vrátane jej vymedzenia a cieľovej úrovne – by sa v prípade potreby mala do konca roku 2015 prehodnotiť/zrevidovať.

II.   UKAZOVATEĽ VZDELÁVACEJ MOBILITY MLÁDEŽE VO VŠEOBECNOSTI

Ide o ukazovateľ globálnej vzdelávacej mobility, ktorý umožňuje zaznamenávať akýkoľvek druh vzdelávacej skúsenosti v zahraničí, do ktorej sa mladí ľudia zapoja. Vzťahuje sa na vzdelávaciu mobilitu akéhokoľvek trvania v rámci formálnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a na akejkoľvek úrovni, ako aj na vzdelávaciu mobilitu v neformálnych kontextoch vrátane výmenných pobytov mládeže alebo dobrovoľníckych činností.

---

(1)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

(2)  Dok. 10697/11.

(3)  T. j. 10 pracovných dní.

---

| 20.12.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 372/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 372/36

---

Závery Rady o modernizácii vysokoškolského vzdelávania

2011/C 372/09

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

KEĎŽE:

| 1. | Vysokoškolské vzdelávacie systémy zohrávajú kľúčovú úlohu pri tvorbe znalostí, ktoré sú základom ľudského a spoločenského rozvoja, a pri podporovaní aktívneho občianstva. |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolské vzdelávacie systémy zohrávajú kľúčovú úlohu pri tvorbe znalostí, ktoré sú základom ľudského a spoločenského rozvoja, a pri podporovaní aktívneho občianstva.

| 2. | V stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Európa 2020, prijatej v júni 2010 (1), sa stanovuje konkrétny cieľ zvýšiť úroveň vzdelávania, a predovšetkým zvýšiť podiel mladých ľudí, ktorí ukončili terciárne alebo rovnocenné vzdelanie podobnej úrovne, aspoň na 40 % do roku 2020. |
| --- | --- |

2.

V stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Európa 2020, prijatej v júni 2010 (1), sa stanovuje konkrétny cieľ zvýšiť úroveň vzdelávania, a predovšetkým zvýšiť podiel mladých ľudí, ktorí ukončili terciárne alebo rovnocenné vzdelanie podobnej úrovne, aspoň na 40 % do roku 2020.

| 3. | V Bolonskej deklarácii z 19. júna 1999 sa zaviedol medzivládny proces zameraný na vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, ktorý Európska únia aktívne podporuje, a ministri zodpovední za vysokoškolské vzdelávanie v zúčastnených krajinách, ktorí sa zišli 28. a 29. apríla 2009 v Leuvene a Louvain-la-Neuve, vyzvali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania (2), aby svoju činnosť v období do roku 2020 naďalej modernizovali. |
| --- | --- |

3.

V Bolonskej deklarácii z 19. júna 1999 sa zaviedol medzivládny proces zameraný na vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, ktorý Európska únia aktívne podporuje, a ministri zodpovední za vysokoškolské vzdelávanie v zúčastnených krajinách, ktorí sa zišli 28. a 29. apríla 2009 v Leuvene a Louvain-la-Neuve, vyzvali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania (2), aby svoju činnosť v období do roku 2020 naďalej modernizovali.

| 4. | V smernici Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 sa určili podmienky a pravidlá prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na územie členských štátov na obdobie presahujúce tri mesiace na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby (3). |
| --- | --- |

4.

V smernici Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 sa určili podmienky a pravidlá prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na územie členských štátov na obdobie presahujúce tri mesiace na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby (3).

| 5. | V smernici Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 sa ustanovili podmienky prijímania výskumných pracovníkov z tretích krajín do členských štátov na viac než tri mesiace na účely vykonávania výskumného projektu podľa dohôd o hosťovaní s výskumnými organizáciami (4). |
| --- | --- |

5.

V smernici Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 sa ustanovili podmienky prijímania výskumných pracovníkov z tretích krajín do členských štátov na viac než tri mesiace na účely vykonávania výskumného projektu podľa dohôd o hosťovaní s výskumnými organizáciami (4).

| 6. | V uznesení Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (5) sa členské štáty vyzvali, aby podporovali internacionalizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania tým, že budú presadzovať zabezpečovanie kvality prostredníctvom nezávislého a partnerského hodnotenia univerzít, zlepšovať mobilitu, podporovať používanie spoločných a dvojitých akademických titulov a uľahčovať uznávanie kvalifikácií a dĺžok štúdia. |
| --- | --- |

6.

V uznesení Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (5) sa členské štáty vyzvali, aby podporovali internacionalizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania tým, že budú presadzovať zabezpečovanie kvality prostredníctvom nezávislého a partnerského hodnotenia univerzít, zlepšovať mobilitu, podporovať používanie spoločných a dvojitých akademických titulov a uľahčovať uznávanie kvalifikácií a dĺžok štúdia.

| 7. | V záveroch Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (6) sa uviedlo, že v záujme podpory úsilia členských štátov o modernizáciu vysokoškolského vzdelávania a tvorbu európskej oblasti vyššieho vzdelávania je potrebné zamerať sa aj na úzku synergiu s bolonským procesom, najmä pokiaľ ide o nástroje na zabezpečenie kvality, uznávania, mobility a transparentnosti. |
| --- | --- |

7.

V záveroch Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (6) sa uviedlo, že v záujme podpory úsilia členských štátov o modernizáciu vysokoškolského vzdelávania a tvorbu európskej oblasti vyššieho vzdelávania je potrebné zamerať sa aj na úzku synergiu s bolonským procesom, najmä pokiaľ ide o nástroje na zabezpečenie kvality, uznávania, mobility a transparentnosti.

| 8. | V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 26. novembra 2009, o posilnení úlohy vzdelávania v plne funkčnom vedomostnom trojuholníku (7) sa stanovila potreba ďalej reformovať správu a finančné štruktúry univerzít s cieľom zvýšiť ich nezávislosť a zodpovednosť, aby sa uľahčil diverzifikovanejší tok príjmov a efektívnejšia spolupráca s podnikateľskou sférou a aby boli univerzity schopné zúčastňovať sa na vedomostnom trojuholníku v celosvetovom meradle. |
| --- | --- |

8.

V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 26. novembra 2009, o posilnení úlohy vzdelávania v plne funkčnom vedomostnom trojuholníku (7) sa stanovila potreba ďalej reformovať správu a finančné štruktúry univerzít s cieľom zvýšiť ich nezávislosť a zodpovednosť, aby sa uľahčil diverzifikovanejší tok príjmov a efektívnejšia spolupráca s podnikateľskou sférou a aby boli univerzity schopné zúčastňovať sa na vedomostnom trojuholníku v celosvetovom meradle.

| 9. | V záveroch Rady z 11. mája 2010 o internacionalizácii vysokoškolského vzdelávania (8) bola Komisia vyzvaná, aby vyvinula medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie zameranú na zvýšenie súdržnosti a komplementárnosti iniciatív medzinárodnej spolupráce, ktoré existujú na úrovni EÚ i vnútroštátnej úrovni a ktoré budú v rámci vonkajších činností EÚ naďalej podporovať príťažlivosť európskeho vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie. |
| --- | --- |

9.

V záveroch Rady z 11. mája 2010 o internacionalizácii vysokoškolského vzdelávania (8) bola Komisia vyzvaná, aby vyvinula medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie zameranú na zvýšenie súdržnosti a komplementárnosti iniciatív medzinárodnej spolupráce, ktoré existujú na úrovni EÚ i vnútroštátnej úrovni a ktoré budú v rámci vonkajších činností EÚ naďalej podporovať príťažlivosť európskeho vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie.

| 10. | V záveroch Rady zo 7. júna 2010 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta: ďalšie napredovanie (9) sa zdôraznila potreba podporovať inkluzívny rast a pomáhať ľuďom v každom veku predvídať a zvládať zmeny tak, že sa im poskytnú správne zručnosti a kompetencie. |
| --- | --- |

10.

V záveroch Rady zo 7. júna 2010 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta: ďalšie napredovanie (9) sa zdôraznila potreba podporovať inkluzívny rast a pomáhať ľuďom v každom veku predvídať a zvládať zmeny tak, že sa im poskytnú správne zručnosti a kompetencie.

| 11. | V záveroch Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe
   (10) sa vyzvalo na zvýšenie kvality a príťažlivosti vzdelávania na všetkých úrovniach, najmä vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

11.

V záveroch Rady z 19. novembra 2010 o iniciatíve Mládež v pohybe
   (10) sa vyzvalo na zvýšenie kvality a príťažlivosti vzdelávania na všetkých úrovniach, najmä vysokoškolského vzdelávania.

| 12. | V záveroch Rady z 26. novembra 2010 o inovácii v Únii pre Európu (11) sa zdôraznilo, že je dôležité, aby sa investovanie do vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu považovalo za prioritu a aby sa v plnej miere využil intelektuálny kapitál Európy s cieľom zabezpečiť dlhodobú konkurencieschopnosť a rast. |
| --- | --- |

12.

V záveroch Rady z 26. novembra 2010 o inovácii v Únii pre Európu (11) sa zdôraznilo, že je dôležité, aby sa investovanie do vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu považovalo za prioritu a aby sa v plnej miere využil intelektuálny kapitál Európy s cieľom zabezpečiť dlhodobú konkurencieschopnosť a rast.

| 13. | V záveroch Európskej rady zo 4. februára 2011 sa vyzýva na uplatňovanie strategického a integrovaného prístupu na posilnenie inovácie a plné využitie intelektuálneho kapitálu Európy v prospech občanov, podnikov, najmä MSP, a výskumných pracovníkov (12). |
| --- | --- |

13.

V záveroch Európskej rady zo 4. februára 2011 sa vyzýva na uplatňovanie strategického a integrovaného prístupu na posilnenie inovácie a plné využitie intelektuálneho kapitálu Európy v prospech občanov, podnikov, najmä MSP, a výskumných pracovníkov (12).

| 14. | V záveroch Rady zo 14. februára 2011 o úlohe vzdelávania a odbornej prípravy vo vykonávaní stratégie Európa 2020
   (13) sa zdôraznilo, že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by sa mali usilovať o zlepšenie kvality a relevantnosti kurzov, ktoré ponúkajú, aby tak podnietili širšie spektrum občanov na zapojenie sa do vysokoškolského vzdelávania, a mala by sa podporovať posilnená spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, výskumnými ústavmi a podnikmi s cieľom posilniť vedomostný trojuholník, ktorý predstavuje základ inovačnejšieho a tvorivejšieho hospodárstva. |
| --- | --- |

14.

V záveroch Rady zo 14. februára 2011 o úlohe vzdelávania a odbornej prípravy vo vykonávaní stratégie Európa 2020
   (13) sa zdôraznilo, že inštitúcie vysokoškolského vzdelávania by sa mali usilovať o zlepšenie kvality a relevantnosti kurzov, ktoré ponúkajú, aby tak podnietili širšie spektrum občanov na zapojenie sa do vysokoškolského vzdelávania, a mala by sa podporovať posilnená spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, výskumnými ústavmi a podnikmi s cieľom posilniť vedomostný trojuholník, ktorý predstavuje základ inovačnejšieho a tvorivejšieho hospodárstva.

| 15. | V záveroch Rady z 19. mája 2011 o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (14) sa členské štáty vyzvali, aby stanovili ciele, ktoré by sa mohli venovať zabezpečeniu rovnakého prístupu v praxi ku kvalitnému vzdelávaniu vrátane vysokoškolského vzdelávania, alebo pokračovali v ich plnení. |
| --- | --- |

15.

V záveroch Rady z 19. mája 2011 o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (14) sa členské štáty vyzvali, aby stanovili ciele, ktoré by sa mohli venovať zabezpečeniu rovnakého prístupu v praxi ku kvalitnému vzdelávaniu vrátane vysokoškolského vzdelávania, alebo pokračovali v ich plnení.

| 16. | V záveroch Rady z 31. mája 2011 o rozvoji európskeho výskumného priestoru (EVP) prostredníctvom skupín zaoberajúcich sa EVP (15) sa konštatovalo, že značný pokrok, ktorý sa dosiahol pri realizácii EVP, by mal viesť k ďalšiemu uplatňovaniu komplexného a strategického prístupu s cieľom využiť v plnej miere intelektuálny kapitál Európy. |
| --- | --- |

16.

V záveroch Rady z 31. mája 2011 o rozvoji európskeho výskumného priestoru (EVP) prostredníctvom skupín zaoberajúcich sa EVP (15) sa konštatovalo, že značný pokrok, ktorý sa dosiahol pri realizácii EVP, by mal viesť k ďalšiemu uplatňovaniu komplexného a strategického prístupu s cieľom využiť v plnej miere intelektuálny kapitál Európy.

| 17. | V odporúčaní Rady z 28. júna 2011 s názvom Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (16) sa konštatovalo, že vzdelávacia mobilita môže prispieť k tomu, aby boli systémy a inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy otvorenejšie, európskejšie a medzinárodnejšie, dostupnejšie a efektívnejšie. Takisto môže posilniť konkurencieschopnosť Európy tým, že prispeje k budovaniu spoločnosti s vysokou úrovňou vedomostí. |
| --- | --- |

17.

V odporúčaní Rady z 28. júna 2011 s názvom Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí (16) sa konštatovalo, že vzdelávacia mobilita môže prispieť k tomu, aby boli systémy a inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy otvorenejšie, európskejšie a medzinárodnejšie, dostupnejšie a efektívnejšie. Takisto môže posilniť konkurencieschopnosť Európy tým, že prispeje k budovaniu spoločnosti s vysokou úrovňou vedomostí.

| 18. | Cieľom záverov Rady z 28. novembra 2011 o referenčnom kritériu pre vzdelávaciu mobilitu je zvýšiť účasť vysokoškolských študentov na vzdelávacej mobilite a stanoviť kvantitatívne a kvalitatívne prahy na meranie dĺžky vysokoškolských študijných alebo odborných vzdelávacích pobytov v zahraničí. |
| --- | --- |

18.

Cieľom záverov Rady z 28. novembra 2011 o referenčnom kritériu pre vzdelávaciu mobilitu je zvýšiť účasť vysokoškolských študentov na vzdelávacej mobilite a stanoviť kvantitatívne a kvalitatívne prahy na meranie dĺžky vysokoškolských študijných alebo odborných vzdelávacích pobytov v zahraničí.

| 19. | Európska únia má dlhú tradíciu spolupráce s tretími krajinami, založenú na súbore politík a nástrojov, v rámci ktorých má vysokoškolské vzdelávanie čoraz významnejšiu úlohu. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania má významné miesto aj v rámcoch multilaterálnej spolupráce, ako je napr. Východné partnerstvo, Únia pre Stredozemie alebo Severná dimenzia, ako aj v spolupráci so západných Balkánom. |
| --- | --- |

19.

Európska únia má dlhú tradíciu spolupráce s tretími krajinami, založenú na súbore politík a nástrojov, v rámci ktorých má vysokoškolské vzdelávanie čoraz významnejšiu úlohu. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania má významné miesto aj v rámcoch multilaterálnej spolupráce, ako je napr. Východné partnerstvo, Únia pre Stredozemie alebo Severná dimenzia, ako aj v spolupráci so západných Balkánom.

VZHĽADOM NA

| 1. | prvú ministerskú konferenciu o EVP na tému Intelektuálny kapitál – tvorivý vplyv, ktorá sa konala 20. júla 2011 v Sopote a na ktorej sa zdôraznila úloha univerzít v globalizovanom svete ako nepostrádateľných zdrojov vedomostí a inovačného myslenia, najmä pokiaľ ide o strategické oblasti výskumu zamerané na súčasné výzvy; |
| --- | --- |

1.

prvú ministerskú konferenciu o EVP na tému Intelektuálny kapitál – tvorivý vplyv, ktorá sa konala 20. júla 2011 v Sopote a na ktorej sa zdôraznila úloha univerzít v globalizovanom svete ako nepostrádateľných zdrojov vedomostí a inovačného myslenia, najmä pokiaľ ide o strategické oblasti výskumu zamerané na súčasné výzvy;

| 2. | konferenciu predsedníctva na tému Modernizácia vysokoškolského vzdelávania, ktorá sa konala 24. – 25. októbra 2011 v Sopote a na ktorej sa prízvukovala potreba modernizovať systémy vysokoškolského vzdelávania najmä s ohľadom na aktuálne výzvy, akou je globálna hospodárska súťaž a demografické trendy; |
| --- | --- |

2.

konferenciu predsedníctva na tému Modernizácia vysokoškolského vzdelávania, ktorá sa konala 24. – 25. októbra 2011 v Sopote a na ktorej sa prízvukovala potreba modernizovať systémy vysokoškolského vzdelávania najmä s ohľadom na aktuálne výzvy, akou je globálna hospodárska súťaž a demografické trendy;

VÍTA

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 20. septembra 2011: Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania
   (17).

UZNÁVA, ŽE

| 1. | v súčasnej hospodárskej situácii vysokoškolské vzdelávanie (vrátane terciárneho odborného vzdelávania a odbornej prípravy) prostredníctvom svojho prepojenia na výskum a inováciu zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní vysoko zručného ľudského kapitálu a pri podpore dôležitého výskumu, ktorý Európa usilujúca sa o zabezpečenie pracovných miest, hospodárskeho rastu a prosperity potrebuje; |
| --- | --- |

1.

v súčasnej hospodárskej situácii vysokoškolské vzdelávanie (vrátane terciárneho odborného vzdelávania a odbornej prípravy) prostredníctvom svojho prepojenia na výskum a inováciu zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní vysoko zručného ľudského kapitálu a pri podpore dôležitého výskumu, ktorý Európa usilujúca sa o zabezpečenie pracovných miest, hospodárskeho rastu a prosperity potrebuje;

| 2. | kvalifikácie absolventov nie vždy zodpovedajú potrebám trhu práce a spoločnosti. Zamestnávatelia vo verejnom aj súkromnom sektore stále vo väčšej miere poukazujú na nesúlad a problémy pri hľadaní vhodných pracovníkov vzhľadom na vyvíjajúce sa potreby znalostnej ekonomiky; |
| --- | --- |

2.

kvalifikácie absolventov nie vždy zodpovedajú potrebám trhu práce a spoločnosti. Zamestnávatelia vo verejnom aj súkromnom sektore stále vo väčšej miere poukazujú na nesúlad a problémy pri hľadaní vhodných pracovníkov vzhľadom na vyvíjajúce sa potreby znalostnej ekonomiky;

| 3. | Európa potrebuje oveľa väčší počet kvalifikovaných výskumných pracovníkov a výskumných pracovníkov so skúsenosťami mimo akademickej pôdy, a to aj zo súkromného sektora, aby svoje hospodárstvo vo väčšej miere založila na výskume, a tým poskytovala významný stimul inovácii a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

3.

Európa potrebuje oveľa väčší počet kvalifikovaných výskumných pracovníkov a výskumných pracovníkov so skúsenosťami mimo akademickej pôdy, a to aj zo súkromného sektora, aby svoje hospodárstvo vo väčšej miere založila na výskume, a tým poskytovala významný stimul inovácii a konkurencieschopnosti;

| 4. | rozšírenie účasti na vysokoškolskom vzdelávaní si vyžaduje venovať viac pozornosti výzvam súvisiacim s kvalitou a rozmanitosťou; |
| --- | --- |

4.

rozšírenie účasti na vysokoškolskom vzdelávaní si vyžaduje venovať viac pozornosti výzvam súvisiacim s kvalitou a rozmanitosťou;

| 5. | sila európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania spočíva v ich rozmanitosti, v poskytovaní vysokokvalitného udržateľného relevantného vzdelávania a výskumu a v prepojení inštitucionálnej autonómie, zodpovednosti všetkých zainteresovaných strán a schopnosti prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam. Popri ich tradičnom dvojakom poslaní, ktorým je výučba a výskum, je čoraz viac dôležitá tretia úloha, a to prepojenie inštitúcií a podnikateľského sektora aj na regionálnej úrovni a začlenenie sociálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

5.

sila európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania spočíva v ich rozmanitosti, v poskytovaní vysokokvalitného udržateľného relevantného vzdelávania a výskumu a v prepojení inštitucionálnej autonómie, zodpovednosti všetkých zainteresovaných strán a schopnosti prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam. Popri ich tradičnom dvojakom poslaní, ktorým je výučba a výskum, je čoraz viac dôležitá tretia úloha, a to prepojenie inštitúcií a podnikateľského sektora aj na regionálnej úrovni a začlenenie sociálnej zodpovednosti;

| 6. | potenciál európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania z hľadiska plnenia ich úlohy v spoločnosti a prínosu k prosperite Európy sa však stále nedostatočne využíva: Európa zaostáva v celosvetovej súťaži o znalosti a talenty, zatiaľ čo krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom rýchlo zvyšujú svoje investície do vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

6.

potenciál európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania z hľadiska plnenia ich úlohy v spoločnosti a prínosu k prosperite Európy sa však stále nedostatočne využíva: Európa zaostáva v celosvetovej súťaži o znalosti a talenty, zatiaľ čo krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom rýchlo zvyšujú svoje investície do vysokoškolského vzdelávania;

| 7. | inštitúcie vysokoškolského vzdelávania sa zároveň príliš často snažia držať krok v príliš veľkom počte oblastí a len málo z nich dosiahne úroveň excelentnosti v konkrétnych oblastiach, v ktorých je svetová konkurencia silná; |
| --- | --- |

7.

inštitúcie vysokoškolského vzdelávania sa zároveň príliš často snažia držať krok v príliš veľkom počte oblastí a len málo z nich dosiahne úroveň excelentnosti v konkrétnych oblastiach, v ktorých je svetová konkurencia silná;

| 8. | preto inštitúcie vysokoškolského vzdelávania musia pokračovať v realizácii vnútorných reforiem založených na stanovení poslania každej inštitúcie podľa typu intelektuálneho kapitálu, ktorým disponuje, a na možnosti vyčleniť svoju pozíciu vo vzťahu k ďalším vnútroštátnym inštitúciám; |
| --- | --- |

8.

preto inštitúcie vysokoškolského vzdelávania musia pokračovať v realizácii vnútorných reforiem založených na stanovení poslania každej inštitúcie podľa typu intelektuálneho kapitálu, ktorým disponuje, a na možnosti vyčleniť svoju pozíciu vo vzťahu k ďalším vnútroštátnym inštitúciám;

| 9. | inštitucionálna autonómia je nevyhnutná, aby sa podporovala rozmanitosť inštitúcií v rámci vnútroštátnych systémov vysokoškolského vzdelávania: je potrebné diverzifikovať úlohy a poslanie inštitúcií s cieľom podporiť excelentnosť v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

9.

inštitucionálna autonómia je nevyhnutná, aby sa podporovala rozmanitosť inštitúcií v rámci vnútroštátnych systémov vysokoškolského vzdelávania: je potrebné diverzifikovať úlohy a poslanie inštitúcií s cieľom podporiť excelentnosť v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania.

SÚHLASÍ S TÝM, ŽE

| 1. | za realizáciu a podporu reforiem vo vysokoškolskom vzdelávaní sú zodpovedné najmä členské štáty a samotné vzdelávacie inštitúcie. Bolonský proces a následný rozvoj európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, program EÚ zameraný na modernizáciu vysokoškolských systémov a vytvorenie európskeho výskumného priestoru však svedčia o tom, že výzvy a politické reakcie musia prekračovať národné hranice a že európska spolupráca musí predstavovať hodnotný príspevok z hľadiska finančnej podpory, podloženej politickej analýzy a výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

1.

za realizáciu a podporu reforiem vo vysokoškolskom vzdelávaní sú zodpovedné najmä členské štáty a samotné vzdelávacie inštitúcie. Bolonský proces a následný rozvoj európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, program EÚ zameraný na modernizáciu vysokoškolských systémov a vytvorenie európskeho výskumného priestoru však svedčia o tom, že výzvy a politické reakcie musia prekračovať národné hranice a že európska spolupráca musí predstavovať hodnotný príspevok z hľadiska finančnej podpory, podloženej politickej analýzy a výmeny najlepších postupov;

| 2. | kvalita a relevantnosť vysokoškolského vzdelávania predstavuje kľúčovú podmienku toho, aby sa v plnom rozsahu mohol využiť intelektuálny kapitál Európy; |
| --- | --- |

2.

kvalita a relevantnosť vysokoškolského vzdelávania predstavuje kľúčovú podmienku toho, aby sa v plnom rozsahu mohol využiť intelektuálny kapitál Európy;

| 3. | kvalita vzdelávania a výskumu je hlavnou hybnou silou úspešnej modernizácie systémov vysokoškolského vzdelávania v Európe; |
| --- | --- |

3.

kvalita vzdelávania a výskumu je hlavnou hybnou silou úspešnej modernizácie systémov vysokoškolského vzdelávania v Európe;

| 4. | hlavným predpokladom toho, aby vysokoškolské vzdelávanie prispievalo k pracovným miestam a rastu, aby sa zreformovali štruktúry správy a financovania a aby sa zvyšovala jeho medzinárodná príťažlivosť, je posilnenie vedomostného trojuholníka, ktorý tvorí vzdelávanie, výskum a inovácia; |
| --- | --- |

4.

hlavným predpokladom toho, aby vysokoškolské vzdelávanie prispievalo k pracovným miestam a rastu, aby sa zreformovali štruktúry správy a financovania a aby sa zvyšovala jeho medzinárodná príťažlivosť, je posilnenie vedomostného trojuholníka, ktorý tvorí vzdelávanie, výskum a inovácia;

| 5. | rozvojom európskeho výskumného priestoru sa zvyšuje komplementárnosť vnútroštátnych systémov, čo posilňuje efektívnosť investícií do výskumu a zintenzívňuje výmenu a spoluprácu medzi inštitúciami spolupracujúcimi v rámci vedomostného trojuholníka; |
| --- | --- |

5.

rozvojom európskeho výskumného priestoru sa zvyšuje komplementárnosť vnútroštátnych systémov, čo posilňuje efektívnosť investícií do výskumu a zintenzívňuje výmenu a spoluprácu medzi inštitúciami spolupracujúcimi v rámci vedomostného trojuholníka;

| 6. | medzinárodná mobilita študentov, výskumných pracovníkov a personálu, ktorá sa od zavedenia európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania zvýšila, má pozitívny vplyv na kvalitu a ovplyvňuje všetky kľúčové oblasti reformy. Môže však byť aj výzvou pre niektoré vzdelávacie systémy, do ktorých prúdi veľký počet študentov, alebo pre krajiny, ktorým hrozí odlev mozgov, keďže mnohí talentovaní ľudia sa rozhodnú študovať v zahraničí a napokon tam aj zostať; |
| --- | --- |

6.

medzinárodná mobilita študentov, výskumných pracovníkov a personálu, ktorá sa od zavedenia európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania zvýšila, má pozitívny vplyv na kvalitu a ovplyvňuje všetky kľúčové oblasti reformy. Môže však byť aj výzvou pre niektoré vzdelávacie systémy, do ktorých prúdi veľký počet študentov, alebo pre krajiny, ktorým hrozí odlev mozgov, keďže mnohí talentovaní ľudia sa rozhodnú študovať v zahraničí a napokon tam aj zostať;

| 7. | základnými podmienkami toho, aby sa európsky priestor vysokoškolského vzdelávania a európsky výskumný priestor stali príťažlivými destináciami v celosvetovej súťaži o znalosti a talenty, je pritiahnutie najlepších študentov, akademických a výskumných pracovníkov z krajín mimo EÚ a vývoj nových foriem cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

7.

základnými podmienkami toho, aby sa európsky priestor vysokoškolského vzdelávania a európsky výskumný priestor stali príťažlivými destináciami v celosvetovej súťaži o znalosti a talenty, je pritiahnutie najlepších študentov, akademických a výskumných pracovníkov z krajín mimo EÚ a vývoj nových foriem cezhraničnej spolupráce;

| 8. | z hľadiska zvýšenia kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdelávania má rozhodujúci význam zapojenie zamestnávateľov a iných zainteresovaných strán do tvorby a realizácie programov; |
| --- | --- |

8.

z hľadiska zvýšenia kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdelávania má rozhodujúci význam zapojenie zamestnávateľov a iných zainteresovaných strán do tvorby a realizácie programov;

| 9. | investície z verejných zdrojov podporované dodatočnými zdrojmi financovania by mali naďalej zostať základom udržateľného vysokoškolského vzdelávania, a to predovšetkým vzhľadom na súčasnú finančnú krízu v Európe. |
| --- | --- |

9.

investície z verejných zdrojov podporované dodatočnými zdrojmi financovania by mali naďalej zostať základom udržateľného vysokoškolského vzdelávania, a to predovšetkým vzhľadom na súčasnú finančnú krízu v Európe.

NA ZÁKLADE TOHO VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY V SÚLADE S VNÚTROŠTÁTNOU PRAXOU SPOLUPRACOVALI S INŠTITÚCIAMI VYSOKOŠKOLSKÉHO VZDELÁVANIA, UZNÁVAJÚC ICH AUTONÓMNOSŤ, AKO AJ SO VŠETKÝMI PRÍSLUŠNÝMI ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI, A TO S CIEĽOM:

| 1. | zintenzívniť úsilie o zvýšenie počtu absolventov vysokoškolského vzdelávania v záujme dosiahnutia hlavného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania, a to 40 % ľudí vo veku 30 – 34 rokov, ktorí ukončili terciárne alebo rovnocenné vzdelávanie vzhľadom na odhad, že do roku 2020 si 35 % všetkých pracovných miest v EÚ bude vyžadovať vysokú kvalifikáciu (18); |
| --- | --- |

1.

zintenzívniť úsilie o zvýšenie počtu absolventov vysokoškolského vzdelávania v záujme dosiahnutia hlavného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania, a to 40 % ľudí vo veku 30 – 34 rokov, ktorí ukončili terciárne alebo rovnocenné vzdelávanie vzhľadom na odhad, že do roku 2020 si 35 % všetkých pracovných miest v EÚ bude vyžadovať vysokú kvalifikáciu (18);

| 2. | vypracovať jasné plány napredovania z odborného vzdelávania a iného vzdelávania do vysokoškolského vzdelávania, ako aj mechanizmy uznávania predchádzajúcich poznatkov a skúseností získaných mimo formálneho systému vzdelávania a odbornej prípravy, a to predovšetkým vyriešením výzev súvisiacich so zavádzaním a uplatňovaním národných kvalifikačných rámcov prepojených s európskym kvalifikačným rámcom; |
| --- | --- |

2.

vypracovať jasné plány napredovania z odborného vzdelávania a iného vzdelávania do vysokoškolského vzdelávania, ako aj mechanizmy uznávania predchádzajúcich poznatkov a skúseností získaných mimo formálneho systému vzdelávania a odbornej prípravy, a to predovšetkým vyriešením výzev súvisiacich so zavádzaním a uplatňovaním národných kvalifikačných rámcov prepojených s európskym kvalifikačným rámcom;

| 3. | presadzovať systematický vývoj účinných stratégií na zabezpečenie prístupu pre znevýhodnené a menej zastúpené skupiny, a to najmä zosilnením vplyvu a poskytovaním transparentnejších informácií o vzdelávacích možnostiach a výsledkoch, ako aj lepšieho usmernenia s cieľom zabezpečiť správnu voľbu študijného zamerania; |
| --- | --- |

3.

presadzovať systematický vývoj účinných stratégií na zabezpečenie prístupu pre znevýhodnené a menej zastúpené skupiny, a to najmä zosilnením vplyvu a poskytovaním transparentnejších informácií o vzdelávacích možnostiach a výsledkoch, ako aj lepšieho usmernenia s cieľom zabezpečiť správnu voľbu študijného zamerania;

| 4. | zintenzívniť úsilie o minimalizáciu predčasného ukončovania vysokoškolského vzdelávania zlepšením kvality, relevantnosti a príťažlivosti štúdia najmä prostredníctvom vzdelávania zameraného na študentov a poskytovania relevantnej podpory, usmernenia a poradenstva po začatí štúdia; |
| --- | --- |

4.

zintenzívniť úsilie o minimalizáciu predčasného ukončovania vysokoškolského vzdelávania zlepšením kvality, relevantnosti a príťažlivosti štúdia najmä prostredníctvom vzdelávania zameraného na študentov a poskytovania relevantnej podpory, usmernenia a poradenstva po začatí štúdia;

| 5. | zabezpečiť, aby cielenú finančnú podporu dostali potenciálni študenti zo sociálnych skupín s nižšími príjmami; |
| --- | --- |

5.

zabezpečiť, aby cielenú finančnú podporu dostali potenciálni študenti zo sociálnych skupín s nižšími príjmami;

| 6. | v procese vypracúvania, realizácie a hodnotenia nabádať na využívanie prognóz zručností a rastu, ako aj údajov o zamestnávaní absolventov (vrátane sledovania výsledkov absolventov na trhu práce), a pri vypracúvaní študijných programov vrátane interdisciplinárnych študijných dráh zároveň podporovať väčšiu pružnosť s cieľom podporiť zamestnateľnosť absolventov; |
| --- | --- |

6.

v procese vypracúvania, realizácie a hodnotenia nabádať na využívanie prognóz zručností a rastu, ako aj údajov o zamestnávaní absolventov (vrátane sledovania výsledkov absolventov na trhu práce), a pri vypracúvaní študijných programov vrátane interdisciplinárnych študijných dráh zároveň podporovať väčšiu pružnosť s cieľom podporiť zamestnateľnosť absolventov;

| 7. | nabádať na prijímanie vyučovacích a učebných prístupov zameraných na študentov, pričom sa uznajú potreby rôznych typov študentov, a presadzovať väčšiu rôznorodosť druhov štúdia, čo zahŕňa aj účinné využitie IKT; |
| --- | --- |

7.

nabádať na prijímanie vyučovacích a učebných prístupov zameraných na študentov, pričom sa uznajú potreby rôznych typov študentov, a presadzovať väčšiu rôznorodosť druhov štúdia, čo zahŕňa aj účinné využitie IKT;

| 8. | nabádať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby investovali do nepretržitého profesijného rozvoja svojich zamestnancov, a odmeňovať excelentnosť vo výučbe; |
| --- | --- |

8.

nabádať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, aby investovali do nepretržitého profesijného rozvoja svojich zamestnancov, a odmeňovať excelentnosť vo výučbe;

| 9. | v záujme využitia nevyužitého talentu bojovať proti tvorbe stereotypov a odstraňovať prekážky, ktorým najmä v určitých disciplínach a na vedúcich pozíciách stále čelia ženy pri dosahovaní najvyššej úrovne postgraduálneho vzdelania a výskumu; |
| --- | --- |

9.

v záujme využitia nevyužitého talentu bojovať proti tvorbe stereotypov a odstraňovať prekážky, ktorým najmä v určitých disciplínach a na vedúcich pozíciách stále čelia ženy pri dosahovaní najvyššej úrovne postgraduálneho vzdelania a výskumu;

| 10. | v relevantných a vhodných prípadoch spájať vnútroštátne financovanie doktorandských programov so zásadami inovačnej doktorandskej odbornej prípravy (19) a podporovať rozvoj kariérnych možností vedeckých pracovníkov; |
| --- | --- |

10.

v relevantných a vhodných prípadoch spájať vnútroštátne financovanie doktorandských programov so zásadami inovačnej doktorandskej odbornej prípravy (19) a podporovať rozvoj kariérnych možností vedeckých pracovníkov;

| 11. | stimulovať rozvoj podnikateľských, tvorivých a inovačných zručností vo všetkých odboroch a na všetkých úrovniach, ako aj inovácie vo vysokoškolskom vzdelávaní prostredníctvom interaktívnejšieho vzdelávacieho prostredia a posilnenej infraštruktúry na prenos znalostí; |
| --- | --- |

11.

stimulovať rozvoj podnikateľských, tvorivých a inovačných zručností vo všetkých odboroch a na všetkých úrovniach, ako aj inovácie vo vysokoškolskom vzdelávaní prostredníctvom interaktívnejšieho vzdelávacieho prostredia a posilnenej infraštruktúry na prenos znalostí;

| 12. | v relevantných prípadoch nabádať, aby medzidisciplinárny výskum zohrával v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania významnejšiu úlohu, ako aj posilňovať vzájomné väzby medzi vysokoškolským vzdelávaním a výskumom v záujme účinnejšieho fungovania vedomostného trojuholníka; |
| --- | --- |

12.

v relevantných prípadoch nabádať, aby medzidisciplinárny výskum zohrával v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania významnejšiu úlohu, ako aj posilňovať vzájomné väzby medzi vysokoškolským vzdelávaním a výskumom v záujme účinnejšieho fungovania vedomostného trojuholníka;

| 13. | okrem poslania vysokého školstva, ktorým je vzdelávanie a výskum, nabádať aj na ďalší rozvoj tretieho prúdu činností, ako je napr. výmena znalostí a inovácia, zapojenie komunity, celoživotné vzdelávanie a relevantnosť pre regionálny a miestny rozvoj; |
| --- | --- |

13.

okrem poslania vysokého školstva, ktorým je vzdelávanie a výskum, nabádať aj na ďalší rozvoj tretieho prúdu činností, ako je napr. výmena znalostí a inovácia, zapojenie komunity, celoživotné vzdelávanie a relevantnosť pre regionálny a miestny rozvoj;

| 14. | nabádať na partnerstvo a spoluprácu s podnikateľským sektorom napríklad prostredníctvom systémov odmeňovania, stáží a pracovných umiestnení, stimulov pre spoluprácu medzi jednotlivými odbormi a organizáciami a odstraňovaním regulačných a administratívnych prekážok pre partnerstvá medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a inými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami. Účinný prenos znalostí na trh a v tomto kontexte aj prepojenie medzi základným a aplikovaným výskumom možno dosiahnuť vykonávaním verejných politík, ktoré podporia partnerstvo medzi širokým spektrom subjektov; |
| --- | --- |

14.

nabádať na partnerstvo a spoluprácu s podnikateľským sektorom napríklad prostredníctvom systémov odmeňovania, stáží a pracovných umiestnení, stimulov pre spoluprácu medzi jednotlivými odbormi a organizáciami a odstraňovaním regulačných a administratívnych prekážok pre partnerstvá medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a inými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami. Účinný prenos znalostí na trh a v tomto kontexte aj prepojenie medzi základným a aplikovaným výskumom možno dosiahnuť vykonávaním verejných politík, ktoré podporia partnerstvo medzi širokým spektrom subjektov;

| 15. | posilniť prepojenie medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, zamestnávateľmi a inštitúciami na trhu práce s cieľom viac zohľadniť potreby trhu práce v študijných programoch, výraznejšie zosúladiť zručnosti s pracovnými miestami a vypracovať aktívne politiky trhu práce zamerané na podporu zamestnávania absolventov; |
| --- | --- |

15.

posilniť prepojenie medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, zamestnávateľmi a inštitúciami na trhu práce s cieľom viac zohľadniť potreby trhu práce v študijných programoch, výraznejšie zosúladiť zručnosti s pracovnými miestami a vypracovať aktívne politiky trhu práce zamerané na podporu zamestnávania absolventov;

| 16. | posilniť kvalitu pomocou mobility a cezhraničnej spolupráce, a to aj prostredníctvom:






  a) | systematickejšieho začleňovania študijnej mobility do učebných plánov, ak je to možné, a zaistenia účinného uznávania kreditov získaných v zahraničí efektívnym využívaním nástrojov na zabezpečenie transparentnosti, akým je napríklad európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), dodatok k diplomu, mechanizmus zabezpečovania kvality a európsky kvalifikačný rámec; |
| --- | --- | --- |

16.

posilniť kvalitu pomocou mobility a cezhraničnej spolupráce, a to aj prostredníctvom:

a)

systematickejšieho začleňovania študijnej mobility do učebných plánov, ak je to možné, a zaistenia účinného uznávania kreditov získaných v zahraničí efektívnym využívaním nástrojov na zabezpečenie transparentnosti, akým je napríklad európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), dodatok k diplomu, mechanizmus zabezpečovania kvality a európsky kvalifikačný rámec;

| b) | odstraňovania zbytočných prekážok pri zmene inštitúcie v čase prechodu medzi bakalárskym a magisterským stupňom a prekážok cezhraničnej spolupráce a výmen; |
| --- | --- |

b)

odstraňovania zbytočných prekážok pri zmene inštitúcie v čase prechodu medzi bakalárskym a magisterským stupňom a prekážok cezhraničnej spolupráce a výmen;

| c) | zlepšovania prístupu, podmienok zamestnávania a možností postupu pre študentov, výskumných pracovníkov a učiteľov z krajín mimo EÚ pokiaľ možno aj vyriešením administratívnych otázok, v dôsledku ktorých vznikajú problémy spojené so získaním víz; |
| --- | --- |

c)

zlepšovania prístupu, podmienok zamestnávania a možností postupu pre študentov, výskumných pracovníkov a učiteľov z krajín mimo EÚ pokiaľ možno aj vyriešením administratívnych otázok, v dôsledku ktorých vznikajú problémy spojené so získaním víz;

| d) | zaistenia toho, aby sa systémy zabezpečenia kvality primerane vzťahovali aj na franchising vo vzdelávaní; |
| --- | --- |

d)

zaistenia toho, aby sa systémy zabezpečenia kvality primerane vzťahovali aj na franchising vo vzdelávaní;

| e) | presadzovaním širšej inštitucionálnej spolupráce okrem iného aj tvorbou štúdia, ktoré sa ukončuje získaním dvojitých a spoločných titulov; |
| --- | --- |

e)

presadzovaním širšej inštitucionálnej spolupráce okrem iného aj tvorbou štúdia, ktoré sa ukončuje získaním dvojitých a spoločných titulov;

| 17. | podporovať pružnejšie systémy správy a financovania inštitúcií vysokoškolského vzdelávania vrátane mechanizmov týkajúcich sa výkonu a súťaže a zároveň podporovať profesionalizáciu vnútorného riadenia; |
| --- | --- |

17.

podporovať pružnejšie systémy správy a financovania inštitúcií vysokoškolského vzdelávania vrátane mechanizmov týkajúcich sa výkonu a súťaže a zároveň podporovať profesionalizáciu vnútorného riadenia;

| 18. | uľahčovať prístup k alternatívnym zdrojom financovania, vo vhodných prípadoch aj využívaním verejných financií na získavanie súkromných a iných verejných investícií. |
| --- | --- |

18.

uľahčovať prístup k alternatívnym zdrojom financovania, vo vhodných prípadoch aj využívaním verejných financií na získavanie súkromných a iných verejných investícií.

VÍTA ÚMYSEL KOMISIE

| 1. | podporovať členské štáty v ich úsilí o reformu ich systémov vysokoškolského vzdelávania, pričom v plnej miere využijú programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečia lepšiu vedomostnú základňu, podrobné analýzy a zvýšenú transparentnosť, a to tým, že okrem iného:






  a) | po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami vyvinie nezávislý nástroj na zabezpečenie transparentnosti založený na výkonoch, ktorý umožní typizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (U-Multirank) a v ktorom sa bude zohľadňovať osobitosť vnútroštátnych systémov vysokoškolského vzdelávania a uznávať rozmanitosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v celej Európe a zároveň sa ním užívateľom umožní vytvárať si individualizované multidimenzionálne klasifikácie; |
| --- | --- | --- |

1.

podporovať členské štáty v ich úsilí o reformu ich systémov vysokoškolského vzdelávania, pričom v plnej miere využijú programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečia lepšiu vedomostnú základňu, podrobné analýzy a zvýšenú transparentnosť, a to tým, že okrem iného:

a)

po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami vyvinie nezávislý nástroj na zabezpečenie transparentnosti založený na výkonoch, ktorý umožní typizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (U-Multirank) a v ktorom sa bude zohľadňovať osobitosť vnútroštátnych systémov vysokoškolského vzdelávania a uznávať rozmanitosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v celej Európe a zároveň sa ním užívateľom umožní vytvárať si individualizované multidimenzionálne klasifikácie;

| b) | bude naďalej skvalitňovať informácie o vysokoškolskom vzdelávaní a trhu práce predovšetkým prostredníctvom zlepšovania údajov o študijnej mobilite a výsledkoch zamestnávania v európskom systéme vysokoškolského vzdelávania (pričom sa využijú dostupné zdroje a minimalizuje administratívne zaťaženie) a poskytovaním konkrétnych usmernení pre rozvoj základných a prierezových zručností a prekonávaním nesúladu v súvislosti so zručnosťami; |
| --- | --- |

b)

bude naďalej skvalitňovať informácie o vysokoškolskom vzdelávaní a trhu práce predovšetkým prostredníctvom zlepšovania údajov o študijnej mobilite a výsledkoch zamestnávania v európskom systéme vysokoškolského vzdelávania (pričom sa využijú dostupné zdroje a minimalizuje administratívne zaťaženie) a poskytovaním konkrétnych usmernení pre rozvoj základných a prierezových zručností a prekonávaním nesúladu v súvislosti so zručnosťami;

| c) | bude analyzovať vplyv rôznych prístupov k financovaniu v záujme diverzifikácie, efektívnosti a rovnosti systémov vysokoškolského vzdelávania, ako aj študentskej mobility; |
| --- | --- |

c)

bude analyzovať vplyv rôznych prístupov k financovaniu v záujme diverzifikácie, efektívnosti a rovnosti systémov vysokoškolského vzdelávania, ako aj študentskej mobility;

| d) | vytvorí skupinu expertov na vysokej úrovni, ktorá bude analyzovať kľúčové témy modernizácie vysokoškolského vzdelávania, pričom prvou témou bude propagácia excelentnosti vo výučbe, a správu o tom podá v roku 2013; |
| --- | --- |

d)

vytvorí skupinu expertov na vysokej úrovni, ktorá bude analyzovať kľúčové témy modernizácie vysokoškolského vzdelávania, pričom prvou témou bude propagácia excelentnosti vo výučbe, a správu o tom podá v roku 2013;

| 2. | uľahčiť zvyšovanie študijnej mobility posilňovaním ECTS a mechanizmov zabezpečovania kvality s cieľom zlepšiť uznávanie; |
| --- | --- |

2.

uľahčiť zvyšovanie študijnej mobility posilňovaním ECTS a mechanizmov zabezpečovania kvality s cieľom zlepšiť uznávanie;

| 3. | bez toho, aby boli ovplyvnené nadchádzajúce rokovania o budúcom programe EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, navrhnúť systém mobility pre magisterské štúdium v rámci programu Erasmus s cieľom podporiť mobilitu, excelentnosť a dostupné možnosti financovania pre študentov, ktorí sa rozhodli získať magisterský titul v inom členskom štáte, bez ohľadu na sociálne prostredie, z ktorého pochádzajú; |
| --- | --- |

3.

bez toho, aby boli ovplyvnené nadchádzajúce rokovania o budúcom programe EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, navrhnúť systém mobility pre magisterské štúdium v rámci programu Erasmus s cieľom podporiť mobilitu, excelentnosť a dostupné možnosti financovania pre študentov, ktorí sa rozhodli získať magisterský titul v inom členskom štáte, bez ohľadu na sociálne prostredie, z ktorého pochádzajú;

| 4. | podporiť analýzu tokov mobility a rozvoj franchisingu vo vzdelávaní; |
| --- | --- |

4.

podporiť analýzu tokov mobility a rozvoj franchisingu vo vzdelávaní;

| 5. | presadzovať spoločne s členskými štátmi ucelený rozvoj európskeho výskumného priestoru a európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a usilovať sa o posilnenie synergií medzi EÚ a bolonským procesom okrem iného využitím programu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy po roku 2013 s cieľom prispieť k dosiahnutiu bolonského cieľa a cieľa EÚ, ktorým je mobilita na úrovni 20 %; |
| --- | --- |

5.

presadzovať spoločne s členskými štátmi ucelený rozvoj európskeho výskumného priestoru a európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a usilovať sa o posilnenie synergií medzi EÚ a bolonským procesom okrem iného využitím programu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy po roku 2013 s cieľom prispieť k dosiahnutiu bolonského cieľa a cieľa EÚ, ktorým je mobilita na úrovni 20 %;

| 6. | naďalej rozvíjať Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) prijatím návrhu nového strategického inovačného programu, ktorý načrtne budúcnosť EIT, jeho priority a návrhy na vytvorenie nových znalostných a inovačných spoločenstiev, najmä v záujme zvýšenia inovačného potenciálu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v spolupráci s podnikateľskou sférou; |
| --- | --- |

6.

naďalej rozvíjať Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) prijatím návrhu nového strategického inovačného programu, ktorý načrtne budúcnosť EIT, jeho priority a návrhy na vytvorenie nových znalostných a inovačných spoločenstiev, najmä v záujme zvýšenia inovačného potenciálu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v spolupráci s podnikateľskou sférou;

| 7. | podporiť vykonávanie otvorených a transparentných výberových konaní a posilniť cezhraničnú a medzisektorovú mobilitu výskumných pracovníkov podporou európskeho rámca pre kariéru vo výskume a európskej iniciatívy EURAXESS – výskumní pracovníci v pohybe
   (20); |
| --- | --- |

7.

podporiť vykonávanie otvorených a transparentných výberových konaní a posilniť cezhraničnú a medzisektorovú mobilitu výskumných pracovníkov podporou európskeho rámca pre kariéru vo výskume a európskej iniciatívy EURAXESS – výskumní pracovníci v pohybe
   (20);

| 8. | v rámci akcií Marie Curie posilniť programy mobility zamerané na doktorandov, čo zahŕňa aj podporu reintegrácie, a podporovať európsky systém titulov PhD. v priemyselných odboroch s cieľom podporiť aplikovaný výskum; |
| --- | --- |

8.

v rámci akcií Marie Curie posilniť programy mobility zamerané na doktorandov, čo zahŕňa aj podporu reintegrácie, a podporovať európsky systém titulov PhD. v priemyselných odboroch s cieľom podporiť aplikovaný výskum;

| 9. | navrhnúť rámec kvality pre stáže s cieľom pomôcť študentom a absolventom nadobudnúť praktické znalosti potrebné v pracovnom prostredí a získať viac kvalitnejších umiestnení; |
| --- | --- |

9.

navrhnúť rámec kvality pre stáže s cieľom pomôcť študentom a absolventom nadobudnúť praktické znalosti potrebné v pracovnom prostredí a získať viac kvalitnejších umiestnení;

| 10. | propagovať EÚ ako destináciu pre štúdium a výskum špičkových talentov z celého sveta s ohľadom na rozmanitosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a budovať vzťahy v oblasti vysokoškolského vzdelávania s partnermi mimo Únie s cieľom posilňovať vnútroštátne systémy vysokoškolského vzdelávania, politický dialóg, mobilitu a uznávanie v akademickej oblasti, a to aj prostredníctvom stratégie rozširovania, európskej susedskej politiky, Východného partnerstva, euro-stredozemského partnerstva, spolupráce so západným Balkánom, globálneho prístupu k migrácii a bolonského politického fóra; |
| --- | --- |

10.

propagovať EÚ ako destináciu pre štúdium a výskum špičkových talentov z celého sveta s ohľadom na rozmanitosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a budovať vzťahy v oblasti vysokoškolského vzdelávania s partnermi mimo Únie s cieľom posilňovať vnútroštátne systémy vysokoškolského vzdelávania, politický dialóg, mobilitu a uznávanie v akademickej oblasti, a to aj prostredníctvom stratégie rozširovania, európskej susedskej politiky, Východného partnerstva, euro-stredozemského partnerstva, spolupráce so západným Balkánom, globálneho prístupu k migrácii a bolonského politického fóra;

| 11. | vyvinúť medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie v záujme lepšieho plnenia uvedených cieľov, zvýšenia medzinárodného vplyvu a zviditeľnenia a nadviazania kontaktov s partnermi s cieľom posilniť vzťahy a prispieť k budovaniu kapacít v sektore vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

11.

vyvinúť medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie v záujme lepšieho plnenia uvedených cieľov, zvýšenia medzinárodného vplyvu a zviditeľnenia a nadviazania kontaktov s partnermi s cieľom posilniť vzťahy a prispieť k budovaniu kapacít v sektore vysokoškolského vzdelávania;

| 12. | posilniť dlhodobý vplyv financovania EÚ na modernizáciu vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom zvýšenej komplementárnosti medzi rozličnými nástrojmi financovania, konkrétne budúcim programom EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, rámcovým programom pre výskum a inováciu Horizont 2020 a nástrojmi európskej politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

12.

posilniť dlhodobý vplyv financovania EÚ na modernizáciu vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom zvýšenej komplementárnosti medzi rozličnými nástrojmi financovania, konkrétne budúcim programom EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, rámcovým programom pre výskum a inováciu Horizont 2020 a nástrojmi európskej politiky súdržnosti.

---

(1)  EUCO 13/10.

(2)  S cieľom zohľadniť jazykovú rozmanitosť a vnútroštátne tradície a prax sa týmto pojmom rozumejú všetky inštitúcie terciárneho vzdelávania vrátane univerzít, univerzít aplikovanej vedy, technologických inštitútov, grandes écoles, obchodných škôl, odborných škôl technického zamerania, technologických univerzitných inštitútov, vyšších odborných škôl, odborných škôl, polytechnických vysokých škôl, akadémií a pod.

(3)  Ú. v. EÚ L 375, 23.12.2004, s. 12.

(4)  Ú. v. EÚ L 289, 3.11.2005, s. 15.

(5)  16096/1/07 REV 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(7)  Ú. v. EÚ C 302, 12.12.2009, s. 3.

(8)  Ú. v. EÚ C 135, 26.5.2010, s. 12.

(9)  10841/10.

(10)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 9.

(11)  17165/10.

(12)  EUCO 2/11, s. 6, bod 16.

(13)  Ú. v. EÚ C 70, 4.3.2011, s. 1.

(14)  10658/11.

(15)  11032/11.

(16)  Ú. v. EÚ C 199, 7.7.2011, s. 1.

(17)  14198/11 + ADD 1.

(18)  Správa Cedefopu z roku 2010.

(19)  Správa, ktorú riadiaca skupina EVP pre ľudské zdroje a mobilitu prijala v máji a sfinalizovala 27. júna 2011.

(20)  Správa, ktorú riadiaca skupina EVP pre ľudské zdroje a mobilitu prijala v máji 2011 a sfinalizovala 21. júla 2011.

---