# Úřední věstník C 361/2011

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2011.361.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 361 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5410. prosince 2011 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2011.361.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 361

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5410. prosince 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 361/01 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 361/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  ) | 6 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 361/01

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2011/C 361/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2011/C 361/03 | Závěry Rady ze dne 27. října 2011 o evropském justičním vzdělávání | 7 |
| 2011/C 361/04 | Závěry Rady o ze dne 2. prosince 2011 včasném zjišťování a léčbě poruch komunikace u dětí, včetně využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovativních řešení | 9 |
| 2011/C 361/05 | Závěry Rady ze dne 2. prosince 2011 o prevenci, včasné diagnostice a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí | 11 |
| | Evropská komise |
| 2011/C 361/06 | Směnné kurzy vůči euru | 14 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2011/C 361/07 | Informace členských států o ukončení rybolovu | 15 |
| 2011/C 361/08 | Informace členských států o ukončení rybolovu | 16 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2011/C 361/03

Závěry Rady ze dne 27. října 2011 o evropském justičním vzdělávání

7

2011/C 361/04

Závěry Rady o ze dne 2. prosince 2011 včasném zjišťování a léčbě poruch komunikace u dětí, včetně využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovativních řešení

9

2011/C 361/05

Závěry Rady ze dne 2. prosince 2011 o prevenci, včasné diagnostice a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí

11

Evropská komise

2011/C 361/06

Směnné kurzy vůči euru

14

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2011/C 361/07

Informace členských států o ukončení rybolovu

15

2011/C 361/08

Informace členských států o ukončení rybolovu

16

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 361/09 | Státní podpora – Německo – Státní podpora SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Podpora podniku Volkswagen Sachsen GmbH – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 361/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 29 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2011/C 361/09

Státní podpora – Německo – Státní podpora SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Podpora podniku Volkswagen Sachsen GmbH – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  )

1

17

2011/C 361/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/1

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2011/C 361/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 13.7.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | NN 18/09 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Vrijstelling van vliegbelasting |
| Právní základ | Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg) |
| Název opatření | — |
| Cíl | — |
| Forma podpory | — |
| Rozpočet | — |
| Míra podpory | Opatření nepředstavuje podporu |
| Délka trvání programu | 1.7.2008–1.7.2009 |
| Hospodářská odvětví | Doprava |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerie van Financiën |
| PO Box 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

13.7.2011

Odkaz na číslo státní podpory

NN 18/09

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Vrijstelling van vliegbelasting

Právní základ

Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg)

Název opatření

—

Cíl

—

Forma podpory

—

Rozpočet

—

Míra podpory

Opatření nepředstavuje podporu

Délka trvání programu

1.7.2008–1.7.2009

Hospodářská odvětví

Doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerie van Financiën

PO Box 20201

2500 EE Den Haag

NEDERLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 18.10.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.31861 (11/N) |
| Členský stát | Irsko |
| Region | All regions |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Biomass electricity generation |
| Právní základ | Electricity Regulation Act 1999 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Transakce neprobíhající za tržních podmínek |
| Rozpočet | | Předpokládané roční výdaje 70 mil. EUR |

Datum přijetí rozhodnutí

18.10.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.31861 (11/N)

Členský stát

Irsko

Region

All regions

Název (a/nebo jméno příjemce)

Biomass electricity generation

Právní základ

Electricity Regulation Act 1999

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Transakce neprobíhající za tržních podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 70 mil. EUR

| | Celková částka plánované podpory 1 050 mil. EUR |
| --- | --- |

Celková částka plánované podpory 1 050 mil. EUR

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

do 31.12.2015

Hospodářská odvětví

Zásobování elektřinou, vodou a plynem

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Department of Communications, Energy and Natural Resources |
| --- |
| 29-31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Communications, Energy and Natural Resources

29-31 Adelaide Road

Dublin 2

IRELAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 5.10.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.31953 (11/N) |
| Členský stát | Polsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna |
| Právní základ | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju; |

Datum přijetí rozhodnutí

5.10.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.31953 (11/N)

Členský stát

Polsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna

Právní základ

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju;

| 2) | Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu;

| 3) | Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.; |
| --- | --- |

3)

Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.;

| 4) | Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.; |
| --- | --- |

4)

Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.;

| 5) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013; |
| --- | --- |

5)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013;

| 6) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1; |
| --- | --- |

6)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1;

| 7) | Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko; |
| --- | --- |

7)

Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko;

| 8) | Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X |
| --- | --- |

8)

Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 926 mil. PLN

Míra podpory

57 %

Délka trvání programu

2011–2015

Hospodářská odvětví

Zásobování elektřinou, vodou a plynem

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Instytut Nafty i Gazu |
| --- |
| ul. Lubicz 25a |
| 31-503 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Instytut Nafty i Gazu

ul. Lubicz 25a

31-503 Kraków

POLSKA/POLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 5.10.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.31981 (11/N) |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet |
| Právní základ | Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | | Předpokládané roční výdaje 0,45 mil. EUR |

Datum přijetí rozhodnutí

5.10.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.31981 (11/N)

Členský stát

Nizozemsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet

Právní základ

Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 0,45 mil. EUR

| | Celková částka plánované podpory 1,8 mil. EUR |
| --- | --- |

Celková částka plánované podpory 1,8 mil. EUR

Míra podpory

30 %

Délka trvání programu

1.12.2011–30.9.2015

Hospodářská odvětví

Železniční doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Caisse des dépôts et consignations |
| --- |
| 15 Quai Anatole |
| 75356 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Caisse des dépôts et consignations

15 Quai Anatole

75356 Paris 07 SP

FRANCE

(L’unique organisme de paiement pour l’ensemble du programme INTERREG)

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 3.10.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.32029 (10/N) |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Právní základ | Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | | Předpokládané roční výdaje 200 mil. EUR |

Datum přijetí rozhodnutí

3.10.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.32029 (10/N)

Členský stát

Německo

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise

Právní základ

Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 200 mil. EUR

| | Celková částka plánované podpory 200 mil. EUR |
| --- | --- |

Celková částka plánované podpory 200 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1.1.2011–31.12.2011

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Behörden von Bund, Ländern und Gemeinden

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 30.9.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.33210 (11/N) |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources |
| Právní základ | Energy Act 2008 SS 41-43 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí, Úspora energie |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 3 100 mil. GBP |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | do 1.4.2037 |
| Hospodářská odvětví | Energetika |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2HH |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

30.9.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.33210 (11/N)

Členský stát

Spojené království

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources

Právní základ

Energy Act 2008 SS 41-43

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí, Úspora energie

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 3 100 mil. GBP

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

do 1.4.2037

Hospodářská odvětví

Energetika

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2HH

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/6

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 361/02

Dne 2. prosince 2011 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6409. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6409. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/7

---

Závěry Rady ze dne 27. října 2011 o evropském justičním vzdělávání

2011/C 361/03

RADA EVROPSKÉ UNIE:

| a) | Připomínajíc čl. 81 odst. 2 písm. h) a čl. 82 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, které poprvé stanovují zvláštní pravomoc na „podporu dalšího vzdělávání soudců a soudních zaměstnanců“ v občanských a trestních věcech. |
| --- | --- |

a)

Připomínajíc čl. 81 odst. 2 písm. h) a čl. 82 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, které poprvé stanovují zvláštní pravomoc na „podporu dalšího vzdělávání soudců a soudních zaměstnanců“ v občanských a trestních věcech.

| b) | Připomínajíc Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je, který zdůrazňuje, že „v zájmu podpory opravdové evropské kultury v oblasti justice a vymáhání práva je velmi důležité posílit odbornou přípravu v oblastech týkajících se Unie a zajistit, aby byla soustavně přístupná všem profesím, které jsou zapojeny do vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva“. |
| --- | --- |

b)

Připomínajíc Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je, který zdůrazňuje, že „v zájmu podpory opravdové evropské kultury v oblasti justice a vymáhání práva je velmi důležité posílit odbornou přípravu v oblastech týkajících se Unie a zajistit, aby byla soustavně přístupná všem profesím, které jsou zapojeny do vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva“.

| c) | Připomínajíc usnesení Rady (2008/C 299/01) o dalším vzdělávání soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v Evropské unii. |
| --- | --- |

c)

Připomínajíc usnesení Rady (2008/C 299/01) o dalším vzdělávání soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v Evropské unii.

| d) | Připomínajíc usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. července 2008 o úloze soudců jednotlivých států v evropském soudním systému (2009/294 E/06). |
| --- | --- |

d)

Připomínajíc usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. července 2008 o úloze soudců jednotlivých států v evropském soudním systému (2009/294 E/06).

RADA EVROPSKÉ UNIE:

| 1. | Vítá sdělení Evropské komise „Budování důvěry v celoevropskou justici - Nový rozměr evropského justičního vzdělávání“ (1), které zdůrazňuje důležitost zvyšování znalostí o právu EU a vzájemné důvěry právníků v zájmu zajištění účinného provádění práva EU a hladké přeshraniční soudní spolupráce mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.

Vítá sdělení Evropské komise „Budování důvěry v celoevropskou justici - Nový rozměr evropského justičního vzdělávání“ (1), které zdůrazňuje důležitost zvyšování znalostí o právu EU a vzájemné důvěry právníků v zájmu zajištění účinného provádění práva EU a hladké přeshraniční soudní spolupráce mezi členskými státy.

| 2. | Zdůrazňuje přínos, který by evropské justiční vzdělávání mohlo mít pro vytvoření opravdové evropské soudní kultury, jež je založena na respektu k rozdílným právním systémům a tradicím členských států. |
| --- | --- |

2.

Zdůrazňuje přínos, který by evropské justiční vzdělávání mohlo mít pro vytvoření opravdové evropské soudní kultury, jež je založena na respektu k rozdílným právním systémům a tradicím členských států.

| 3. | Důrazně podporuje hlubší úsilí v oblasti dalšího vzdělávání soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců týkajícího se evropského práva a jeho uplatňování. |
| --- | --- |

3.

Důrazně podporuje hlubší úsilí v oblasti dalšího vzdělávání soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců týkajícího se evropského práva a jeho uplatňování.

| 4. | Vítá podporu dalšího vzdělávání ostatních právníků, včetně soudních vykonavatelů, notářů a advokátů. |
| --- | --- |

4.

Vítá podporu dalšího vzdělávání ostatních právníků, včetně soudních vykonavatelů, notářů a advokátů.

| 5. | Zdůrazňuje, že vzděláváním by neměla být ohrožena nezávislost výkonu právnické a soudní profese. |
| --- | --- |

5.

Zdůrazňuje, že vzděláváním by neměla být ohrožena nezávislost výkonu právnické a soudní profese.

| 6. | Považuje kvalitu vzdělávání za hlavní ukazatel pro hodnocení vzdělávání a vítá záměr Komise věnovat se prioritním oblastem, přičemž budou zohledněny priority politik EU a složitost konkrétních nástrojů. Mělo by být rovněž přihlédnuto k hledisku efektivity vynaložených nákladů. |
| --- | --- |

6.

Považuje kvalitu vzdělávání za hlavní ukazatel pro hodnocení vzdělávání a vítá záměr Komise věnovat se prioritním oblastem, přičemž budou zohledněny priority politik EU a složitost konkrétních nástrojů. Mělo by být rovněž přihlédnuto k hledisku efektivity vynaložených nákladů.

| 7. | Sdílí potřebu využít stávajících struktur, orgánů a sítí, zejména Evropské sítě pro justiční vzdělávání (dále jen „EJTN“). |
| --- | --- |

7.

Sdílí potřebu využít stávajících struktur, orgánů a sítí, zejména Evropské sítě pro justiční vzdělávání (dále jen „EJTN“).

| 8. | Vítá, že byla uznána zásadní úloha vzdělávacích struktur na vnitrostátní úrovni pro soudce, státní zástupce a další právníky a vítá, že Komise zmiňuje úlohu regionální spolupráce při rozvíjení osvědčených postupů a nových způsobů učení. |
| --- | --- |

8.

Vítá, že byla uznána zásadní úloha vzdělávacích struktur na vnitrostátní úrovni pro soudce, státní zástupce a další právníky a vítá, že Komise zmiňuje úlohu regionální spolupráce při rozvíjení osvědčených postupů a nových způsobů učení.

| 9. | Rada vyzývá členské státy, aby:






  — | důrazně podporovaly systematické začleňování vzdělávání zaměřeného na acquis Unie do počátečního i dalšího vzdělávání právníků, přičemž by měl být kladen důraz na interakci mezi vnitrostátními předpisy a právem Unie a na to, jak ovlivňují jejich každodenní praxi, |
| --- | --- | --- |

9.

Rada vyzývá členské státy, aby:

—

důrazně podporovaly systematické začleňování vzdělávání zaměřeného na acquis Unie do počátečního i dalšího vzdělávání právníků, přičemž by měl být kladen důraz na interakci mezi vnitrostátními předpisy a právem Unie a na to, jak ovlivňují jejich každodenní praxi,

| — | se důrazně zasadily o to, aby bylo právníkům a zejména soudcům a státním zástupcům umožněno během jejich praxe využít přinejmenším týdenního vzdělávání, které bude věnováno acquis a nástrojům Unie, |
| --- | --- |

—

se důrazně zasadily o to, aby bylo právníkům a zejména soudcům a státním zástupcům umožněno během jejich praxe využít přinejmenším týdenního vzdělávání, které bude věnováno acquis a nástrojům Unie,

| — | podpořily vnitrostátní profesní organizace právníků s cílem prosazovat účast svých členů na dalším vzdělávání, |
| --- | --- |

—

podpořily vnitrostátní profesní organizace právníků s cílem prosazovat účast svých členů na dalším vzdělávání,

| — | podpořily své vnitrostátní orgány pověřené vzděláváním soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v rozšíření vzdělávání v oblasti práva Evropské unie a vnitrostátních právních systémů a poskytovaly vzdělávání na místní, regionální a celostátní úrovni, |
| --- | --- |

—

podpořily své vnitrostátní orgány pověřené vzděláváním soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v rozšíření vzdělávání v oblasti práva Evropské unie a vnitrostátních právních systémů a poskytovaly vzdělávání na místní, regionální a celostátní úrovni,

| — | podpořily vnitrostátní strukturu pro justiční vzdělávání s cílem každoročně poskytovat, je-li to možné prostřednictvím EJTN, informace Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli, |
| --- | --- |

—

podpořily vnitrostátní strukturu pro justiční vzdělávání s cílem každoročně poskytovat, je-li to možné prostřednictvím EJTN, informace Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli,

| — | podpořily vnitrostátní právnické profesní organizace, aby prostřednictvím svých organizací na evropské úrovni informovaly Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli, |
| --- | --- |

—

podpořily vnitrostátní právnické profesní organizace, aby prostřednictvím svých organizací na evropské úrovni informovaly Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli,

| 10. | Rada vyzývá Komisi, aby:






  — | na základě čl. 81 odst. 2 písm. h) a čl. 82 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie zejména vymezila a posoudila možná řešení na evropské úrovni, včetně evropských vzdělávacích schémat pro veškeré dotčené právníky, |
| --- | --- | --- |

10.

Rada vyzývá Komisi, aby:

—

na základě čl. 81 odst. 2 písm. h) a čl. 82 odst. 1 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie zejména vymezila a posoudila možná řešení na evropské úrovni, včetně evropských vzdělávacích schémat pro veškeré dotčené právníky,

| — | rozvíjela silné stránky stávajících struktur, aktérů a sítí, ať již na vnitrostátní či evropské úrovni, jako jsou například instituce pro justiční vzdělávání a EJTN, a vyzývá Komisi k jejich další podpoře, přičemž je třeba zohlednit zvláštní regionální potřeby a přidanou hodnotu regionální spolupráce, |
| --- | --- |

—

rozvíjela silné stránky stávajících struktur, aktérů a sítí, ať již na vnitrostátní či evropské úrovni, jako jsou například instituce pro justiční vzdělávání a EJTN, a vyzývá Komisi k jejich další podpoře, přičemž je třeba zohlednit zvláštní regionální potřeby a přidanou hodnotu regionální spolupráce,

| — | zahájila nový výměnný program pro nově jmenované soudce a státní zástupce s cílem zajistit jejich plné uvědomění si evropského hlediska své role od samého počátku a umožnit jim získat bezprostřední zkušenost s praktickým fungováním právního systému jiného členského státu, přičemž tento nový výměnný program by doplňoval stávající schémata výměny již déle působících soudců a státních zástupců, |
| --- | --- |

—

zahájila nový výměnný program pro nově jmenované soudce a státní zástupce s cílem zajistit jejich plné uvědomění si evropského hlediska své role od samého počátku a umožnit jim získat bezprostřední zkušenost s praktickým fungováním právního systému jiného členského státu, přičemž tento nový výměnný program by doplňoval stávající schémata výměny již déle působících soudců a státních zástupců,

| — | dále rozvíjela část portálu evropské e-justice věnovanou justičnímu vzdělávání, jakožto nástroje pro rozvoj evropského justičního vzdělávání, |
| --- | --- |

—

dále rozvíjela část portálu evropské e-justice věnovanou justičnímu vzdělávání, jakožto nástroje pro rozvoj evropského justičního vzdělávání,

| — | dále zjednodušila administrativní postupy pro přístup k evropským programům financování a v rámci těchto programů uvolnila další prostředky ve prospěch evropského justičního vzdělávání, |
| --- | --- |

—

dále zjednodušila administrativní postupy pro přístup k evropským programům financování a v rámci těchto programů uvolnila další prostředky ve prospěch evropského justičního vzdělávání,

| — | využila fóra justice k činnostem navazujícím na provádění sdělení a k podpoře výměny osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

využila fóra justice k činnostem navazujícím na provádění sdělení a k podpoře výměny osvědčených postupů,

| — | zvážila každoroční předkládání zprávy o evropském justičním vzdělávání, která by vycházela z příspěvků získaných od EJTN a jejích členů a od právnických profesních organizací na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. |
| --- | --- |

—

zvážila každoroční předkládání zprávy o evropském justičním vzdělávání, která by vycházela z příspěvků získaných od EJTN a jejích členů a od právnických profesních organizací na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU.

| 11. | S cílem zajistit jejich účinné zapojení do projektů v oblasti evropského justičního vzdělávání vybízí Rada kandidátské a potencionální kandidátské země k podpisu memorand o porozumění v zájmu zapojení do finančních programů Evropské unie v oblasti justice, a to v souladu s podmínkami, jež jsou stanoveny v těchto programech. |
| --- | --- |

11.

S cílem zajistit jejich účinné zapojení do projektů v oblasti evropského justičního vzdělávání vybízí Rada kandidátské a potencionální kandidátské země k podpisu memorand o porozumění v zájmu zapojení do finančních programů Evropské unie v oblasti justice, a to v souladu s podmínkami, jež jsou stanoveny v těchto programech.

---

(1)  KOM(2011) 551 v konečném znění.

---

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/9

---

Závěry Rady o ze dne 2. prosince 2011 včasném zjišťování a léčbě poruch komunikace u dětí, včetně využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovativních řešení

2011/C 361/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| 1) | PŘIPOMÍNÁ, že podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie je při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Činnost Unie doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví. Unie a členské státy podporují spolupráci se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti veřejného zdraví; |
| --- | --- |

1)

PŘIPOMÍNÁ, že podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie je při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Činnost Unie doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví. Unie a členské státy podporují spolupráci se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti veřejného zdraví;

| 2) | PŘIPOMÍNÁ, že by každý občan EU, a zejména děti, měl mít rovné příležitosti k rozvoji. Toho by se mělo dosáhnout zpřístupněním příslušných nástrojů a postupů v zájmu prevence, zjišťování, léčby a monitorování zdravotních problémů; |
| --- | --- |

2)

PŘIPOMÍNÁ, že by každý občan EU, a zejména děti, měl mít rovné příležitosti k rozvoji. Toho by se mělo dosáhnout zpřístupněním příslušných nástrojů a postupů v zájmu prevence, zjišťování, léčby a monitorování zdravotních problémů;

| 3) | PŘIPOMÍNÁ, že jedním ze strategických cílů strategie EU v oblasti zdraví (2008–2013) (1) je podpora dynamických systémů zdravotní péče a nových technologií, a v této souvislosti uznává, že nové technologie mohou zlepšit prevenci, diagnostiku a léčbu nemocí, přispět k bezpečnosti pacientů a zlepšit koordinaci systémů zdravotní péče, využívání zdrojů a udržitelnost; |
| --- | --- |

3)

PŘIPOMÍNÁ, že jedním ze strategických cílů strategie EU v oblasti zdraví (2008–2013) (1) je podpora dynamických systémů zdravotní péče a nových technologií, a v této souvislosti uznává, že nové technologie mohou zlepšit prevenci, diagnostiku a léčbu nemocí, přispět k bezpečnosti pacientů a zlepšit koordinaci systémů zdravotní péče, využívání zdrojů a udržitelnost;

| 4) | PŘIPOMÍNÁ závěry Rady „Rovnost a zdraví jako součásti všech politik: solidarita v oblasti zdraví“ ze dne 8. června 2010 (2) a závěry Rady ze dne 1. prosince 2009 o bezpečné a účinné zdravotní péči prostřednictvím e-zdravotnictví (3); |
| --- | --- |

4)

PŘIPOMÍNÁ závěry Rady „Rovnost a zdraví jako součásti všech politik: solidarita v oblasti zdraví“ ze dne 8. června 2010 (2) a závěry Rady ze dne 1. prosince 2009 o bezpečné a účinné zdravotní péči prostřednictvím e-zdravotnictví (3);

| 5) | VÍTÁ závěry 10. kongresu Evropské federace audiologických společností (EFAS) (4) konaného ve dnech 22. až 25. června 2011 ve Varšavě (Polsko), v nichž se poukazuje na problematiku poruch komunikace u dětí a úlohu včasného zjištění a intervence, jakož i závěry konference ministrů o elektronickém zdravotnictví konané ve dnech 10. až 12. května 2011 v Budapešti (Maďarsko) věnované lepšímu a širšímu využívání elektronického zdravotnictví a telemedicíny; |
| --- | --- |

5)

VÍTÁ závěry 10. kongresu Evropské federace audiologických společností (EFAS) (4) konaného ve dnech 22. až 25. června 2011 ve Varšavě (Polsko), v nichž se poukazuje na problematiku poruch komunikace u dětí a úlohu včasného zjištění a intervence, jakož i závěry konference ministrů o elektronickém zdravotnictví konané ve dnech 10. až 12. května 2011 v Budapešti (Maďarsko) věnované lepšímu a širšímu využívání elektronického zdravotnictví a telemedicíny;

| 6) | BERE NA VĚDOMÍ, že uvnitř jednotlivých členských států EU i mezi nimi panují, pokud jde o zdraví, rozdíly související s nejrůznějšími faktory; tyto rozdíly se týkají mimo jiné vzdělání, socioekonomické situace, životních a pracovních podmínek, zdravotních návyků a zdravotní péče; |
| --- | --- |

6)

BERE NA VĚDOMÍ, že uvnitř jednotlivých členských států EU i mezi nimi panují, pokud jde o zdraví, rozdíly související s nejrůznějšími faktory; tyto rozdíly se týkají mimo jiné vzdělání, socioekonomické situace, životních a pracovních podmínek, zdravotních návyků a zdravotní péče;

| 7) | BERE NA VĚDOMÍ, že podstatnou úlohu při odvrácení rozvinutí nemocí a poruch hrají prevence, včasné zjištění, monitorování a cílené sledování. To je zvláště důležité v případě dětí, jejichž dobrý zdravotní stav má zásadní význam pro jejich správný vývoj a vliv na jejich kvalitu života a sociální a ekonomickou situaci v budoucnosti; |
| --- | --- |

7)

BERE NA VĚDOMÍ, že podstatnou úlohu při odvrácení rozvinutí nemocí a poruch hrají prevence, včasné zjištění, monitorování a cílené sledování. To je zvláště důležité v případě dětí, jejichž dobrý zdravotní stav má zásadní význam pro jejich správný vývoj a vliv na jejich kvalitu života a sociální a ekonomickou situaci v budoucnosti;

| 8) | BERE NA VĚDOMÍ, že komunikace je komplexní lidská dovednost, která má tělesnou a duševní složku. Poruchu komunikace je možné popsat jako vadu sluchu, zraku a řeči, která ovlivňuje schopnost přijmout, pochopit, podat a vyjádřit informaci ve verbální, neverbální a grafické v podobě; |
| --- | --- |

8)

BERE NA VĚDOMÍ, že komunikace je komplexní lidská dovednost, která má tělesnou a duševní složku. Poruchu komunikace je možné popsat jako vadu sluchu, zraku a řeči, která ovlivňuje schopnost přijmout, pochopit, podat a vyjádřit informaci ve verbální, neverbální a grafické v podobě;

| 9) | ZDŮRAZŇUJE, že poruchy komunikace jsou závažnou příčinou dlouhodobých postižení a mají v dětství velký dopad. Vady sluchu, zraku a řeči, jimiž může být v Evropské unii postiženo jedno z pěti dětí, se mohou objevit v nejranějších fázích života a nepříznivě ovlivnit správný vývoj dotyčných jedinců. Opoždění a poruchy v oblasti kognitivního vývoje, jež nejsou diagnostikovány a léčeny, tudíž vystavují děti zbytečně nebezpečí, že budou v průběhu života dosahovat nedostatečného pokroku v oblasti vzdělávání a v sociální a ekonomické oblasti; |
| --- | --- |

9)

ZDŮRAZŇUJE, že poruchy komunikace jsou závažnou příčinou dlouhodobých postižení a mají v dětství velký dopad. Vady sluchu, zraku a řeči, jimiž může být v Evropské unii postiženo jedno z pěti dětí, se mohou objevit v nejranějších fázích života a nepříznivě ovlivnit správný vývoj dotyčných jedinců. Opoždění a poruchy v oblasti kognitivního vývoje, jež nejsou diagnostikovány a léčeny, tudíž vystavují děti zbytečně nebezpečí, že budou v průběhu života dosahovat nedostatečného pokroku v oblasti vzdělávání a v sociální a ekonomické oblasti;

| 10) | KONSTATUJE, že poruchy komunikace u dětí by měly být pomocí screeningu rozpoznány co nejdříve. Posledním okamžikem, kdy je třeba problém zjistit a zabránit jeho negativnímu dopadu na jazykový a kognitivní vývoj dětí, nebo tento dopad omezit, je nástup do školy. Dokládá to skutečnost, že poruchy sluchu, zraku a řeči jsou významnou příčinou zaostávání v učení a obtížného osvojování jazykových dovedností, které jsou pro děti nesmírně důležité, mají-li účinně komunikovat; |
| --- | --- |

10)

KONSTATUJE, že poruchy komunikace u dětí by měly být pomocí screeningu rozpoznány co nejdříve. Posledním okamžikem, kdy je třeba problém zjistit a zabránit jeho negativnímu dopadu na jazykový a kognitivní vývoj dětí, nebo tento dopad omezit, je nástup do školy. Dokládá to skutečnost, že poruchy sluchu, zraku a řeči jsou významnou příčinou zaostávání v učení a obtížného osvojování jazykových dovedností, které jsou pro děti nesmírně důležité, mají-li účinně komunikovat;

| 11) | PŘIPOMÍNÁ, že existuje celá řada důkazů, že prevence, včasné zjištění, návazná opatření a vhodná intervence v zájmu řešení poruch komunikace by mohly být velice účinné, pokud jde o zamezení důsledkům, které s sebou tyto problémy přinášejí, nebo o jejich minimalizaci. Podle Světové zdravotnické organizace lze polovině všech případů hluchoty a sluchových vad předejít prevencí, včasnou diagnostikou a jejich řešením. Velký význam má uvědomování si této problematiky a integrovaný a koordinovaný multidisciplinární přístup, který musí být doprovázen aktivním zapojením rodičů v průběhu celého procesu vývoje dítěte a napříč strukturami zdravotní péče a vzdělávání. |
| --- | --- |

11)

PŘIPOMÍNÁ, že existuje celá řada důkazů, že prevence, včasné zjištění, návazná opatření a vhodná intervence v zájmu řešení poruch komunikace by mohly být velice účinné, pokud jde o zamezení důsledkům, které s sebou tyto problémy přinášejí, nebo o jejich minimalizaci. Podle Světové zdravotnické organizace lze polovině všech případů hluchoty a sluchových vad předejít prevencí, včasnou diagnostikou a jejich řešením. Velký význam má uvědomování si této problematiky a integrovaný a koordinovaný multidisciplinární přístup, který musí být doprovázen aktivním zapojením rodičů v průběhu celého procesu vývoje dítěte a napříč strukturami zdravotní péče a vzdělávání.

| 12) | KONSTATUJE, že vystavování nadměrnému hluku vede u dětí ke zvýšenému výskytu ztráty sluchu. K tomu přispívá i nesprávné používání audiovizuálního zařízení, což potvrdil Vědecký výbor EU pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (5); |
| --- | --- |

12)

KONSTATUJE, že vystavování nadměrnému hluku vede u dětí ke zvýšenému výskytu ztráty sluchu. K tomu přispívá i nesprávné používání audiovizuálního zařízení, což potvrdil Vědecký výbor EU pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (5);

| 13) | ZDŮRAZŇUJE, že současná opatření v zájmu prevence, zjišťování, diagnostiky, léčby a monitorování poruch komunikace u dětí by měla být neustále přizpůsobována metodám, které by vedly k vyšší nákladové účinnosti; |
| --- | --- |

13)

ZDŮRAZŇUJE, že současná opatření v zájmu prevence, zjišťování, diagnostiky, léčby a monitorování poruch komunikace u dětí by měla být neustále přizpůsobována metodám, které by vedly k vyšší nákladové účinnosti;

| 14) | DOMNÍVÁ SE, že by se do vnitrostátních, regionálních nebo místních programů a opatření v oblasti zdravotní péče měl pokud možno co nejdříve zahrnout všeobecný screening sluchu a zraku a logopedický screening, aby byly pro děti vytvořeny rovné příležitosti v oblasti vzdělávání a v sociální a ekonomické oblasti; |
| --- | --- |

14)

DOMNÍVÁ SE, že by se do vnitrostátních, regionálních nebo místních programů a opatření v oblasti zdravotní péče měl pokud možno co nejdříve zahrnout všeobecný screening sluchu a zraku a logopedický screening, aby byly pro děti vytvořeny rovné příležitosti v oblasti vzdělávání a v sociální a ekonomické oblasti;

| 15) | DOMNÍVÁ SE, že elektronické zdravotnictví je důležitým nástrojem zlepšování kvality zdravotní péče. Elektronické zdravotnictví může zvýšit účinnost a dostupnost screeningu, diagnostiky a léčby v oblasti poruch komunikace. Ve všech fázích zjišťování a monitorování poruch komunikace je možné používat inovativní diagnostická řešení a systémy správy údajů. Zavedení služeb elektronického zdravotnictví může umožnit analýzu a výměnu údajů mezi členskými státy pro vědecké, epidemiologické a organizační účely. Účinným nástrojem využívaným v oblasti prevence, vzdělávání a odborné přípravy může být telemedicína; |
| --- | --- |

15)

DOMNÍVÁ SE, že elektronické zdravotnictví je důležitým nástrojem zlepšování kvality zdravotní péče. Elektronické zdravotnictví může zvýšit účinnost a dostupnost screeningu, diagnostiky a léčby v oblasti poruch komunikace. Ve všech fázích zjišťování a monitorování poruch komunikace je možné používat inovativní diagnostická řešení a systémy správy údajů. Zavedení služeb elektronického zdravotnictví může umožnit analýzu a výměnu údajů mezi členskými státy pro vědecké, epidemiologické a organizační účely. Účinným nástrojem využívaným v oblasti prevence, vzdělávání a odborné přípravy může být telemedicína;

| 16) | DOMNÍVÁ SE, že integrovaná a koordinovaná opatření mohou členským státům pomoci zaplnit mezery v oblasti poruch komunikace u dětí; |
| --- | --- |

16)

DOMNÍVÁ SE, že integrovaná a koordinovaná opatření mohou členským státům pomoci zaplnit mezery v oblasti poruch komunikace u dětí;

| 17) | VYZÝVÁ členské státy, aby:






  — | v případě poruch sluchu, zraku a řeči u dětí ve svých vnitrostátních, regionálních nebo místních politikách a programech v oblasti zdravotní péče i nadále upřednostňovaly včasné zjišťování pomocí screeningu a následná opatření a volily multidisciplinární přístup, |
| --- | --- | --- |

17)

VYZÝVÁ členské státy, aby:

—

v případě poruch sluchu, zraku a řeči u dětí ve svých vnitrostátních, regionálních nebo místních politikách a programech v oblasti zdravotní péče i nadále upřednostňovaly včasné zjišťování pomocí screeningu a následná opatření a volily multidisciplinární přístup,

| — | uvažovaly o prosazování prevence ztráty sluchu u dětí způsobené hlukem, |
| --- | --- |

—

uvažovaly o prosazování prevence ztráty sluchu u dětí způsobené hlukem,

| — | zintenzivnily úsilí o zvyšování povědomí veřejnosti o poruchách komunikace u dětí, |
| --- | --- |

—

zintenzivnily úsilí o zvyšování povědomí veřejnosti o poruchách komunikace u dětí,

| — | posilovaly spolupráci v oblasti poruch komunikace prostřednictvím výměny informací, znalostí, zkušeností a osvědčených postupů, včetně využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovačních technologií, a dosáhly tak nákladově nejúčinnějších řešení v zájmu zajištění rovných příležitostí pro děti a naplnění individuálních potřeb pacientů; |
| --- | --- |

—

posilovaly spolupráci v oblasti poruch komunikace prostřednictvím výměny informací, znalostí, zkušeností a osvědčených postupů, včetně využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovačních technologií, a dosáhly tak nákladově nejúčinnějších řešení v zájmu zajištění rovných příležitostí pro děti a naplnění individuálních potřeb pacientů;

| 18) | VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby:






  — | uvážily zahrnutí podmínek vyžadujících zvláštní soustředění odborných znalostí nebo zdrojů v oblasti poruch komunikace u dětí do práce na rozvoji evropských referenčních sítí, kterou je třeba vykonat v souladu se směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (6), |
| --- | --- | --- |

18)

VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby:

—

uvážily zahrnutí podmínek vyžadujících zvláštní soustředění odborných znalostí nebo zdrojů v oblasti poruch komunikace u dětí do práce na rozvoji evropských referenčních sítí, kterou je třeba vykonat v souladu se směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (6),

| — | prosazovaly spolupráci a sdílení výsledků výzkumu, znalostí a důkazů týkajících se poruch komunikace a toto téma řádně zohlednily v kontextu současných iniciativ Evropské unie ohledně elektronického zdravotnictví, včetně sítě pro elektronické zdravotnictví, jak je stanoveno v článku 14 směrnice 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční péči; |
| --- | --- |

—

prosazovaly spolupráci a sdílení výsledků výzkumu, znalostí a důkazů týkajících se poruch komunikace a toto téma řádně zohlednily v kontextu současných iniciativ Evropské unie ohledně elektronického zdravotnictví, včetně sítě pro elektronické zdravotnictví, jak je stanoveno v článku 14 směrnice 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční péči;

| 19) | VYZÝVÁ Komisi, aby:






  — | poukázala na význam poruch komunikace jakožto faktoru narušujícího vývoj lidských bytostí a věnovala této otázce patřičnou pozornost ve své budoucí činnosti, |
| --- | --- | --- |

19)

VYZÝVÁ Komisi, aby:

—

poukázala na význam poruch komunikace jakožto faktoru narušujícího vývoj lidských bytostí a věnovala této otázce patřičnou pozornost ve své budoucí činnosti,

| — | do konce roku 2013 přijala v souladu se směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči kritéria a podmínky evropských referenčních sítí a zohlednila přitom mimo jiné i zkušenosti se spoluprací center specializovaných na léčbu poruch komunikace. |
| --- | --- |

—

do konce roku 2013 přijala v souladu se směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči kritéria a podmínky evropských referenčních sítí a zohlednila přitom mimo jiné i zkušenosti se spoluprací center specializovaných na léčbu poruch komunikace.

---

(1)  14689/07 (KOM(2007) 630 v konečném znění).

(2)  9947/10.

(3)  Úř. věst. C 302, 12.12.2009, s. 12.

(4)  „The European Consensus Statement on Hearing, Vision and Speech Screening in Pre-school and School-age Children“ (Evropské konsensuální prohlášení o screeningu sluchu a zraku a logopedickém screeningu u dětí předškolního a školního věku).

(5)  Vědecký výbor EU pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (SCENIHR): Potenciální zdravotní rizika způsobená hlukem z osobních přehrávačů hudby a mobilních telefonů s funkcí přehrávání hudby. 26. plenární zasedání konané dne 23. září 2008.

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

---

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/11

---

Závěry Rady ze dne 2. prosince 2011 o prevenci, včasné diagnostice a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí

2011/C 361/05

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| 1. | PŘIPOMÍNÁ, že podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie je při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Činnost Unie doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví; |
| --- | --- |

1.

PŘIPOMÍNÁ, že podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie je při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. Činnost Unie doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví;

| 2. | PŘIPOMÍNÁ závěry Rady ze dne 7. prosince 2010„Inovativní přístupy v systémech veřejného zdraví a zdravotní péče, pokud jde o chronická onemocnění“ (1); |
| --- | --- |

2.

PŘIPOMÍNÁ závěry Rady ze dne 7. prosince 2010„Inovativní přístupy v systémech veřejného zdraví a zdravotní péče, pokud jde o chronická onemocnění“ (1);

| 3. | PŘIPOMÍNÁ závěry Rady ze dne 2. června 2004 o dětském astmatu (2); |
| --- | --- |

3.

PŘIPOMÍNÁ závěry Rady ze dne 2. června 2004 o dětském astmatu (2);

| 4. | PŘIPOMÍNÁ politické prohlášení Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni o prevenci a kontrole nepřenosných nemocí přijaté Valným shromážděním OSN dne 19. září 2011 (3); |
| --- | --- |

4.

PŘIPOMÍNÁ politické prohlášení Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni o prevenci a kontrole nepřenosných nemocí přijaté Valným shromážděním OSN dne 19. září 2011 (3);

| 5. | PŘIPOMÍNÁ Rámcovou úmluvu o kontrole tabáku; |
| --- | --- |

5.

PŘIPOMÍNÁ Rámcovou úmluvu o kontrole tabáku;

| 6. | PŘIPOMÍNÁ doporučení Rady 2009/C 296/02 ze dne 30. listopadu 2009 o nekuřáckém prostředí (4); |
| --- | --- |

6.

PŘIPOMÍNÁ doporučení Rady 2009/C 296/02 ze dne 30. listopadu 2009 o nekuřáckém prostředí (4);

| 7. | VÍTÁ stávající sítě a sdružení, jako je Globální evropská síť pro léčbu alergií a astmatu (GA2LEN) vytvořená v roce 2004 a Globální aliance proti chronickým respiračním onemocněním (GARD) vytvořená v roce 2006 s cílem zkoumat tato onemocnění a snížit zátěž, kterou představují, jakož i zlepšit včasné zjišťování a vhodnou léčbu chronických respiračních onemocnění v EU; |
| --- | --- |

7.

VÍTÁ stávající sítě a sdružení, jako je Globální evropská síť pro léčbu alergií a astmatu (GA2LEN) vytvořená v roce 2004 a Globální aliance proti chronickým respiračním onemocněním (GARD) vytvořená v roce 2006 s cílem zkoumat tato onemocnění a snížit zátěž, kterou představují, jakož i zlepšit včasné zjišťování a vhodnou léčbu chronických respiračních onemocnění v EU;

| 8. | VÍTÁ výsledky těchto konferencí:






  — | panevropského procesu Světové zdravotnické organizace týkajícího se životního prostředí a zdraví, jenž usiluje o zajištění bezpečnějšího životního prostředí pro děti, a 5. konference ministrů o životním prostředí a zdraví konané ve dnech 10. až 12. března 2010 v Parmě (Itálie), |
| --- | --- | --- |

8.

VÍTÁ výsledky těchto konferencí:

—

panevropského procesu Světové zdravotnické organizace týkajícího se životního prostředí a zdraví, jenž usiluje o zajištění bezpečnějšího životního prostředí pro děti, a 5. konference ministrů o životním prostředí a zdraví konané ve dnech 10. až 12. března 2010 v Parmě (Itálie),

| — | výsledky konference na úrovni odborníků nazvané „Prevention and control of childhood asthma and allergy in EU from public health point of view: urgent need to fill the gaps“ („Prevence a kontrola dětského astmatu a alergie v EU z pohledu veřejného zdraví: naléhavá potřeba zaplnit mezery“), konané ve dnech 21. a 22. září 2011 ve Varšavě – Ossa (Polsko), na které bylo zdůrazněno, že existuje naléhavá potřeba zlepšit prevenci, včasné zjišťování a léčbu chronických respiračních onemocnění u dětí tím, že se tyto otázky budou řešit na místní, regionální, celostátní úrovni i na úrovni EU. V tomto ohledu by měla být posílena spolupráce mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami při zlepšování a podporování sítě národních center; |
| --- | --- |

—

výsledky konference na úrovni odborníků nazvané „Prevention and control of childhood asthma and allergy in EU from public health point of view: urgent need to fill the gaps“ („Prevence a kontrola dětského astmatu a alergie v EU z pohledu veřejného zdraví: naléhavá potřeba zaplnit mezery“), konané ve dnech 21. a 22. září 2011 ve Varšavě – Ossa (Polsko), na které bylo zdůrazněno, že existuje naléhavá potřeba zlepšit prevenci, včasné zjišťování a léčbu chronických respiračních onemocnění u dětí tím, že se tyto otázky budou řešit na místní, regionální, celostátní úrovni i na úrovni EU. V tomto ohledu by měla být posílena spolupráce mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami při zlepšování a podporování sítě národních center;

| 9. | ZDŮRAZŇUJE, že chronická respirační onemocnění jsou nejčastější nepřenosnou nemocí u dětí; |
| --- | --- |

9.

ZDŮRAZŇUJE, že chronická respirační onemocnění jsou nejčastější nepřenosnou nemocí u dětí;

| 10. | ZDŮRAZŇUJE, že astma a alergická rýma jsou nejčastějšími příčinami chronických respiračních onemocnění u dětí a že astma je nejčastějším důvodem návštěv pohotovostních služeb a hospitalizace dětí; |
| --- | --- |

10.

ZDŮRAZŇUJE, že astma a alergická rýma jsou nejčastějšími příčinami chronických respiračních onemocnění u dětí a že astma je nejčastějším důvodem návštěv pohotovostních služeb a hospitalizace dětí;

| 11. | ZDŮRAZŇUJE, že výskyt respiračních onemocnění u dětí v Evropské unii v posledních desetiletích stoupá, ale monitorování výskytu, závažnosti, typů onemocnění a změn, pokud jde o působení alergenů a dráždivých látek, je v rámci celé EU nedostatečné; |
| --- | --- |

11.

ZDŮRAZŇUJE, že výskyt respiračních onemocnění u dětí v Evropské unii v posledních desetiletích stoupá, ale monitorování výskytu, závažnosti, typů onemocnění a změn, pokud jde o působení alergenů a dráždivých látek, je v rámci celé EU nedostatečné;

| 12. | ZDŮRAZŇUJE, že pokud nejsou chronická respirační onemocnění u dětí diagnostikována a léčena, vede to ke vzniku hospodářské a sociální zátěže, která může být díky prevenci, včasné diagnostice a léčbě zmírněna; |
| --- | --- |

12.

ZDŮRAZŇUJE, že pokud nejsou chronická respirační onemocnění u dětí diagnostikována a léčena, vede to ke vzniku hospodářské a sociální zátěže, která může být díky prevenci, včasné diagnostice a léčbě zmírněna;

| 13. | KONSTATUJE, že mezi jednotlivými členskými státy EU i uvnitř těchto států existují nerovnosti v přístupu k prevenci, včasné diagnostice a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí; |
| --- | --- |

13.

KONSTATUJE, že mezi jednotlivými členskými státy EU i uvnitř těchto států existují nerovnosti v přístupu k prevenci, včasné diagnostice a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí;

| 14. | ZDŮRAZŇUJE, že největším rizikovým faktorem vzniku chronických respiračních onemocnění je kombinace genetické predispozice a expozice vdechovaným látkám a částicím obsaženým v životním prostředí, jako je například tabákový kouř v prostředí, špatná kvalita vnitřního ovzduší a znečištění vnějšího ovzduší; |
| --- | --- |

14.

ZDŮRAZŇUJE, že největším rizikovým faktorem vzniku chronických respiračních onemocnění je kombinace genetické predispozice a expozice vdechovaným látkám a částicím obsaženým v životním prostředí, jako je například tabákový kouř v prostředí, špatná kvalita vnitřního ovzduší a znečištění vnějšího ovzduší;

| 15. | ZDŮRAZŇUJE, že na zdraví v dospělosti mají vliv podmínky během prenatálního období a v raném věku; proto je důležité chránit těhotné ženy a děti před negativními vlivy environmentálních faktorů, a to i před expozicí tabákovému kouři; |
| --- | --- |

15.

ZDŮRAZŇUJE, že na zdraví v dospělosti mají vliv podmínky během prenatálního období a v raném věku; proto je důležité chránit těhotné ženy a děti před negativními vlivy environmentálních faktorů, a to i před expozicí tabákovému kouři;

| 16. | UZNÁVÁ, že soustavná zdravotní výchova dětí, dospělých a učitelů a odborná příprava pracovníků ve zdravotnictví hraje klíčovou úlohu při prevenci a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí. Umožňuje jednotlivcům zvyšovat si povědomí a přijímat postoje zaměřené na ochranu zdraví a pracovníkům ve zdravotnictví umožňuje monitorování chronických onemocnění; |
| --- | --- |

16.

UZNÁVÁ, že soustavná zdravotní výchova dětí, dospělých a učitelů a odborná příprava pracovníků ve zdravotnictví hraje klíčovou úlohu při prevenci a léčbě chronických respiračních onemocnění u dětí. Umožňuje jednotlivcům zvyšovat si povědomí a přijímat postoje zaměřené na ochranu zdraví a pracovníkům ve zdravotnictví umožňuje monitorování chronických onemocnění;

| 17. | UZNÁVÁ, že důležitým prvkem prevence a léčby chronických respiračních onemocnění u dětí je samostatnost a účast dětí na rozhodnutích v oblasti zdravotní péče, jež se jich týkají, přičemž je třeba zohlednit jejich věk a vyspělost, a důležité je i aktivní zapojení rodičů a rodiny; |
| --- | --- |

17.

UZNÁVÁ, že důležitým prvkem prevence a léčby chronických respiračních onemocnění u dětí je samostatnost a účast dětí na rozhodnutích v oblasti zdravotní péče, jež se jich týkají, přičemž je třeba zohlednit jejich věk a vyspělost, a důležité je i aktivní zapojení rodičů a rodiny;

| 18. | UZNÁVÁ, že prevence, včasná diagnostika a léčba chronických respiračních onemocnění mají pozitivní dopad na vývoj dítěte a kvalitu života a přispívají k aktivnímu a zdravému dětství a zdravému stárnutí. Proto je důležité vytvořit nové nástroje v zájmu zlepšení prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění u dětí tím, že se využijí přístupy zaměřené na zdravotní péči přizpůsobenou dětem a na začlenění otázky zdraví do všech politik, zejména v rámci politiky zdraví, vzdělávání, životního prostředí, výzkumu, zaměstnanosti a sociální politiky; |
| --- | --- |

18.

UZNÁVÁ, že prevence, včasná diagnostika a léčba chronických respiračních onemocnění mají pozitivní dopad na vývoj dítěte a kvalitu života a přispívají k aktivnímu a zdravému dětství a zdravému stárnutí. Proto je důležité vytvořit nové nástroje v zájmu zlepšení prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění u dětí tím, že se využijí přístupy zaměřené na zdravotní péči přizpůsobenou dětem a na začlenění otázky zdraví do všech politik, zejména v rámci politiky zdraví, vzdělávání, životního prostředí, výzkumu, zaměstnanosti a sociální politiky;

| 19. | VYZÝVÁ členské státy, aby:






  — | prevenci, včasnou diagnostiku a léčbu chronických respiračních onemocnění u dětí náležitě zohledňovaly v programech v oblasti zdraví na celostátní, regionální nebo místní úrovni, |
| --- | --- | --- |

19.

VYZÝVÁ členské státy, aby:

—

prevenci, včasnou diagnostiku a léčbu chronických respiračních onemocnění u dětí náležitě zohledňovaly v programech v oblasti zdraví na celostátní, regionální nebo místní úrovni,

| — | zvyšovaly povědomí veřejnosti o chronických respiračních onemocněních u dětí a zlepšovaly znalosti a zdravotní výchovu dětí, rodin a učitelů a odbornou přípravu pracovníků ve zdravotnictví s ohledem na jejich úlohu při prevenci, včasné diagnostice, léčbě a monitorování chronických respiračních onemocnění u dětí, |
| --- | --- |

—

zvyšovaly povědomí veřejnosti o chronických respiračních onemocněních u dětí a zlepšovaly znalosti a zdravotní výchovu dětí, rodin a učitelů a odbornou přípravu pracovníků ve zdravotnictví s ohledem na jejich úlohu při prevenci, včasné diagnostice, léčbě a monitorování chronických respiračních onemocnění u dětí,

| — | pokračovaly v programech zaměřených na prevenci a odvykání kouření u těhotných žen a rodičů, jakož i v opatřeních, která mají zamezit situacím, kdy jsou těhotná žena a dítě vystavovány expozici tabákovému kouři, zejména doma a v uzavřených prostorách, a případně tyto programy a opatření posilovaly, |
| --- | --- |

—

pokračovaly v programech zaměřených na prevenci a odvykání kouření u těhotných žen a rodičů, jakož i v opatřeních, která mají zamezit situacím, kdy jsou těhotná žena a dítě vystavovány expozici tabákovému kouři, zejména doma a v uzavřených prostorách, a případně tyto programy a opatření posilovaly,

| — | postupovaly podle doporučení Rady o nekuřáckém prostředí (5), |
| --- | --- |

—

postupovaly podle doporučení Rady o nekuřáckém prostředí (5),

| — | posilovaly spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména s pacienty a organizacemi pracovníků ve zdravotnictví na všech úrovních péče, včetně primární i sekundární prevence a zdravotní péče, |
| --- | --- |

—

posilovaly spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména s pacienty a organizacemi pracovníků ve zdravotnictví na všech úrovních péče, včetně primární i sekundární prevence a zdravotní péče,

| — | vyměňovaly si osvědčené postupy, pokud jde o prevenci, včasnou diagnostiku a léčbu chronických respiračních onemocnění, jakož i údaje týkající se jejich rozšíření, výskytu a výsledků léčby, |
| --- | --- |

—

vyměňovaly si osvědčené postupy, pokud jde o prevenci, včasnou diagnostiku a léčbu chronických respiračních onemocnění, jakož i údaje týkající se jejich rozšíření, výskytu a výsledků léčby,

| — | podněcovaly spolupráci národních center a posilovaly stávající mezinárodní výzkumné sítě v oblasti chronických respiračních onemocnění, |
| --- | --- |

—

podněcovaly spolupráci národních center a posilovaly stávající mezinárodní výzkumné sítě v oblasti chronických respiračních onemocnění,

| 20. | VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby:






  — | vystupňovaly úsilí o snížení počtu postižení a předčasných úmrtí v souvislosti s astmatem podporou osvědčených postupů na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- | --- |

20.

VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby:

—

vystupňovaly úsilí o snížení počtu postižení a předčasných úmrtí v souvislosti s astmatem podporou osvědčených postupů na mezinárodní úrovni,

| — | podporovaly národní centra a stávající mezinárodní výzkumné sítě, aby na základě hodnocení zdravotnických technologií nacházely nákladově efektivní postupy s cílem zdokonalit standardy systémů zdravotní péče, pokud jde o chronická respirační onemocnění, |
| --- | --- |

—

podporovaly národní centra a stávající mezinárodní výzkumné sítě, aby na základě hodnocení zdravotnických technologií nacházely nákladově efektivní postupy s cílem zdokonalit standardy systémů zdravotní péče, pokud jde o chronická respirační onemocnění,

| — | rozvíjely činnosti, jejichž účelem je lépe porozumět příčinám stále většího rozšíření chronických respiračních onemocnění u dětí, |
| --- | --- |

—

rozvíjely činnosti, jejichž účelem je lépe porozumět příčinám stále většího rozšíření chronických respiračních onemocnění u dětí,

| — | v těsné součinnosti s příslušnými zúčastněnými stranami zvyšovaly kvalitu informací a znalostí o rozdílech mezi jednotlivými regiony a po celé Evropě, pokud jde o chronická respirační onemocnění u dětí, |
| --- | --- |

—

v těsné součinnosti s příslušnými zúčastněnými stranami zvyšovaly kvalitu informací a znalostí o rozdílech mezi jednotlivými regiony a po celé Evropě, pokud jde o chronická respirační onemocnění u dětí,

| — | zajistily, aby příslušné zúčastněné strany měly lepší znalosti a informace o vlivu znečištění ovzduší a dalších environmentálních faktorů na chronická respirační onemocnění a na přidružená onemocnění, |
| --- | --- |

—

zajistily, aby příslušné zúčastněné strany měly lepší znalosti a informace o vlivu znečištění ovzduší a dalších environmentálních faktorů na chronická respirační onemocnění a na přidružená onemocnění,

| — | nadále uskutečňovaly a posilovaly programy a politiky zaměřené na zlepšení kvality vnitřního a vnějšího ovzduší, |
| --- | --- |

—

nadále uskutečňovaly a posilovaly programy a politiky zaměřené na zlepšení kvality vnitřního a vnějšího ovzduší,

| — | podporovaly účinnou kontrolu tabáku na úrovni členských států, EU i na mezinárodní úrovni v souladu s příslušnými právními předpisy EU a Rámcovou úmluvou WHO o kontrole tabáku a jejími obecnými zásadami, a aby zvážily posílení této kontroly, |
| --- | --- |

—

podporovaly účinnou kontrolu tabáku na úrovni členských států, EU i na mezinárodní úrovni v souladu s příslušnými právními předpisy EU a Rámcovou úmluvou WHO o kontrole tabáku a jejími obecnými zásadami, a aby zvážily posílení této kontroly,

| — | zvyšovaly kvalitu vnitřního i vnějšího prostředí, v němž se děti pohybují, a podporovaly děti v tělesných aktivitách, |
| --- | --- |

—

zvyšovaly kvalitu vnitřního i vnějšího prostředí, v němž se děti pohybují, a podporovaly děti v tělesných aktivitách,

| — | zvážily využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovativních technologií pro účely prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění, |
| --- | --- |

—

zvážily využívání nástrojů elektronického zdravotnictví a inovativních technologií pro účely prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění,

| — | vzhledem k rozšíření chronických respiračních onemocnění a zátěži, kterou představují, podněcovaly a podporovaly výzkum genetických a environmentálních faktorů, které jsou příčinou těchto onemocnění, s cílem přispět k nalezení empiricky podložených politických řešení a vyváženého financování výzkumu, |
| --- | --- |

—

vzhledem k rozšíření chronických respiračních onemocnění a zátěži, kterou představují, podněcovaly a podporovaly výzkum genetických a environmentálních faktorů, které jsou příčinou těchto onemocnění, s cílem přispět k nalezení empiricky podložených politických řešení a vyváženého financování výzkumu,

| — | prosazovaly víceodvětvový přístup zahrnující sociální oblast, životní prostředí, výzkum, školství a zaměstnanost s cílem zlepšit dopad politiky na zdraví dýchacích cest, |
| --- | --- |

—

prosazovaly víceodvětvový přístup zahrnující sociální oblast, životní prostředí, výzkum, školství a zaměstnanost s cílem zlepšit dopad politiky na zdraví dýchacích cest,

| — | zapojily organizace pracovníků ve zdravotnictví a pacientů do snahy o posílení postavení pacientů v rámci prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění, |
| --- | --- |

—

zapojily organizace pracovníků ve zdravotnictví a pacientů do snahy o posílení postavení pacientů v rámci prevence, včasné diagnostiky a léčby chronických respiračních onemocnění,

| 21. | VYZÝVÁ Evropskou komisi, aby:






  — | nadále zařazovala chronická respirační onemocnění do výzkumu a programů a činností souvisejících se zdravotními problémy, |
| --- | --- | --- |

21.

VYZÝVÁ Evropskou komisi, aby:

—

nadále zařazovala chronická respirační onemocnění do výzkumu a programů a činností souvisejících se zdravotními problémy,

| — | podporovala členské státy při:






  — | vypracovávání a provádění účinných politik zaměřených na prevenci chronických respiračních onemocnění u dětí podporováním vývoje, hodnocení a výměny osvědčených postupů, |
| --- | --- | --- |

—

podporovala členské státy při:

—

vypracovávání a provádění účinných politik zaměřených na prevenci chronických respiračních onemocnění u dětí podporováním vývoje, hodnocení a výměny osvědčených postupů,

| — | zdokonalování sítí pro spolupráci orgánů odpovědných za uskutečňování celostátních, regionálních nebo místních programů a za provádění výměny zkušeností a osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

zdokonalování sítí pro spolupráci orgánů odpovědných za uskutečňování celostátních, regionálních nebo místních programů a za provádění výměny zkušeností a osvědčených postupů,

| — | posilování spolupráce národních center a upevňování stávajících mezinárodních sítí pro výzkum v oblasti chronických respiračních onemocnění. |
| --- | --- |

—

posilování spolupráce národních center a upevňování stávajících mezinárodních sítí pro výzkum v oblasti chronických respiračních onemocnění.

---

(1)  Úř. věst. C 74, 8.3.2011, s. 4.

(2)  9507/04 (Press 163).

(3)  Organizace spojených národů A/RES/66/2 (A/66/L.1).

(4)  Úř. věst. C 296, 5.12.2009, s. 4.

(5)  Viz poznámka pod čarou 4.

---

Evropská komise

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/14

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

9. prosince 2011

2011/C 361/06

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3384 |
| JPY | japonský jen | 103,95 |
| DKK | dánská koruna | 7,4349 |
| GBP | britská libra | 0,85315 |
| SEK | švédská koruna | 9,0185 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2332 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,6770 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,475 |
| HUF | maďarský forint | 305,08 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6981 |
| PLN | polský zlotý | 4,5149 |
| RON | rumunský lei | 4,3428 |
| TRY | turecká lira | 2,4700 |
| AUD | australský dolar | 1,3179 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3674 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,4118 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7357 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7356 |
| KRW | jihokorejský won | 1 533,70 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,9853 |
| CNY | čínský juan | 8,4820 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5000 |
| IDR | indonéská rupie | 12 105,19 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,2140 |
| PHP | filipínské peso | 58,318 |
| RUB | ruský rubl | 42,2020 |
| THB | thajský baht | 41,423 |
| BRL | brazilský real | 2,4243 |
| MXN | mexické peso | 18,3191 |
| INR | indická rupie | 69,6970 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3384

JPY

japonský jen

103,95

DKK

dánská koruna

7,4349

GBP

britská libra

0,85315

SEK

švédská koruna

9,0185

CHF

švýcarský frank

1,2332

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,6770

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,475

HUF

maďarský forint

305,08

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6981

PLN

polský zlotý

4,5149

RON

rumunský lei

4,3428

TRY

turecká lira

2,4700

AUD

australský dolar

1,3179

CAD

kanadský dolar

1,3674

HKD

hongkongský dolar

10,4118

NZD

novozélandský dolar

1,7357

SGD

singapurský dolar

1,7356

KRW

jihokorejský won

1 533,70

ZAR

jihoafrický rand

10,9853

CNY

čínský juan

8,4820

HRK

chorvatská kuna

7,5000

IDR

indonéská rupie

12 105,19

MYR

malajsijský ringgit

4,2140

PHP

filipínské peso

58,318

RUB

ruský rubl

42,2020

THB

thajský baht

41,423

BRL

brazilský real

2,4243

MXN

mexické peso

18,3191

INR

indická rupie

69,6970

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/15

---

Informace členských států o ukončení rybolovu

2011/C 361/07

V souladu s čl. 35 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1) bylo přijato rozhodnutí o ukončení rybolovu, jak je uvedeno v této tabulce:

| Datum a čas ukončení | 21.11.2011 |
| --- | --- |
| Doba trvání | 21.11.2011–31.12.2011 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Populace nebo skupina populací | SRX/07D. |
| Druh | Rejnokovití (Rajidae) |
| Oblast | Vody EU oblasti VIId |
| Druh(y) rybářského plavidla | — |
| Referenční číslo | — |

Datum a čas ukončení

21.11.2011

Doba trvání

21.11.2011–31.12.2011

Členský stát

Nizozemsko

Populace nebo skupina populací

SRX/07D.

Druh

Rejnokovití (Rajidae)

Oblast

Vody EU oblasti VIId

Druh(y) rybářského plavidla

—

Referenční číslo

—

Odkaz na internetovou adresu s rozhodnutím členského státu:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/16

---

Informace členských států o ukončení rybolovu

2011/C 361/08

V souladu s čl. 35 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1) bylo přijato rozhodnutí o ukončení rybolovu, jak je uvedeno v této tabulce:

| Datum a čas ukončení | 21.11.2011 |
| --- | --- |
| Doba trvání | 21.11.2011–31.12.2011 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Populace nebo skupina populací | OTH/04-N. |
| Druh | Ostatní druhy |
| Oblast | Vody Norska oblasti IV |
| Druh(y) rybářského plavidla | — |
| Referenční číslo | — |

Datum a čas ukončení

21.11.2011

Doba trvání

21.11.2011–31.12.2011

Členský stát

Nizozemsko

Populace nebo skupina populací

OTH/04-N.

Druh

Ostatní druhy

Oblast

Vody Norska oblasti IV

Druh(y) rybářského plavidla

—

Referenční číslo

—

Odkaz na internetovou adresu s rozhodnutím členského státu:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/17

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Podpora podniku Volkswagen Sachsen GmbH

Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU

(Text s významem pro EHP)

2011/C 361/09

Dopisem ze dne 13. července 2011, který je v závazném znění uveden na stránkách, jež následují za tímto shrnutím, oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení týkající se výše uvedené podpory podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k této podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, jenž za ním následuje, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70 3/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70 3/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Německu. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POPIS OPATŘENÍ A INVESTIČNÍHO PROJEKTU

Dne 27. prosince 2010 německé orgány oznámily svůj záměr poskytnout v souladu s Pokyny k regionální podpoře (dále jen „pokyny“) (1) regionální podporu podnikům Volkswagen Sachsen GmbH a Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH na investici ve Zwickau, městě, které se nachází v saském regionu Chemnitz. Jedná se o oblast podporovanou na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž limit běžné regionální podpory pro velké podniky činí 30 % hrubého grantového ekvivalentu.

Cílem projektu je zásadním způsobem změnit proces výroby malých a středně velkých modelů automobilů (v segmentech A0, A a B podle klasifikace POLK) v existujícím závodu podniku Volkswagen Sachsen GmbH ve Zwickau. Nová výrobní technologie založená na modulech nahradí současný výrobní proces založený na platformě a umožní příjemci vyrábět modely automobilů z různých segmentů na stejné výrobní lince. Výsledná zvýšená flexibilita příjemci umožní lépe reagovat na požadavky trhu.

Investice byla zahájena v roce 2009 a měla by být dokončena v květnu 2014.

Způsobilé investiční náklady na projekt činí v čisté současné hodnotě 697 686 281 EUR. Navrhovaná výše podpory, konkrétně 83 470 000 EUR v čisté současné hodnotě, představuje intenzitu podpory ve výši 11,96 %, a tudíž dodržuje příslušný limit intenzity podpory stanovený na 11,96 %.

Podpora sestává z investiční prémie a z přímého grantu na základě současných vyňatých režimů X 167/08, XR 6/07 a XR 31/07 pro regionální podporu.

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ PODPORY

A.   Jeden investiční projekt

Cílem pokynů je zajistit, aby členské státy neobcházely pravidla investiční podpory pro velké investiční projekty tím, že by jeden velký investiční projekt uměle rozdělily na několik dílčích projektů. Podle bodu 60 pokynů se takové dílčí projekty považují za jeden investiční projekt, pokud byly provedeny během tří let a týkají se dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem.

Komise má pochybnosti, zda posuzovaný investiční projekt a souběžně probíhající podporovaná investice, která se ve stejném výrobním závodě týká strojů na výrobu lisovaných dílů určených pro stejné modely automobilů, proto nepředstavují jeden investiční projekt.

B.   Relevantní výrobkový a zeměpisný trh (bod 68 písm. a) pokynů)

V pokynech je stanoveno, že členské státy musí prokázat, že příjemce podpory poskytnuté velkému investičnímu projektu nemá před investicí a po ní na relevantním výrobkovém a zeměpisném trhu podíl přesahující 25 %.

Tržní podíl příjemce v segmentech automobilů A a B (podle klasifikace POLK) přesahuje v EHP 25% limit jak v roce před investicí, tak v roce po investici. Německo však tvrdí, že by se za relevantní výrobkový trh měl považovat kombinovaný segment zahrnující segmenty A0 a B, na němž tržní podíl příjemce zůstal v obou rozhodných letech pod limitem.

Německo rovněž tvrdí, že relevantní zeměpisný trh pro automobilové odvětví by neměl být vymezen jako trh EHP (podle pokynů se toto vymezení běžně používá k definici zeměpisných trhů), ale měl by být vymezen jako trh celosvětový nebo alespoň jako trh, který zahrnuje v případě segmentu B EHP a Severní Ameriku a v případě segmentu A EHP a zbývající části Evropy.

Komise pochybuje, zda lze s definicí relevantního výrobkového a zeměpisného trhu, kterou navrhuje Německo, souhlasit. Komise není na základě argumentů Německa přesvědčena, že by relevantní výrobkový trh bylo možno vymezit jako kombinovaný segment, který zahrnuje několik segmentů automobilových modelů. Komise rovněž není přesvědčena, že osobní automobily a lehká užitková vozidla patří do jednoho výrobkového trhu.

Komise rovněž není přesvědčena, že relevantní zeměpisný trh v odvětví automobilů je širší než trh EHP.

C.   Zvýšení kapacity (bod 68 písm. b) pokynů)

Členské státy musí u velkých investičních projektů rovněž prokázat, že nárůst kapacity v důsledku investice nepředstavuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě v EHP v roce před investicí, jestliže trh v absolutních nebo relativních číslech klesá. K poklesu na trhu dochází v případě, že jeho průměrná roční míra růstu byla nižší než průměrná roční míra růstu HDP EHP během 5 let před zahájením investice.

Vzhledem k tomu, že ve všech posuzovaných segmentech docházelo v pěti letech před zahájením investice k poklesu a že hrubá technická kapacita, kterou projekt vytvoří, je vyšší než 5 % kapacity trhu, není Komise přesvědčena, že je splněna podmínka kapacity stanovená v bodě 68 písm. b).

DALŠÍ KROK

V případě, že informace poskytnuté v průběhu formálního vyšetřovacího řízení neumožní potvrdit, že limity stanovené v bodě 68 pokynů k regionální podpoře jsou dodržovány, musí Komise rovněž vyšetřit, zda je podpora nutná a přiměřená k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy. Toto podrobné posouzení musí být provedeno podle sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (2).

Za účelem tohoto podrobného posouzení se zúčastněné strany vyzývají, aby poskytly všechny informace nezbytné zejména k určení hospodářského pobídkového účinku podpory tj. 1) zda podpora poskytuje pobídku k přijetí kladného investičního rozhodnutí, jelikož v podporované oblasti se může uskutečnit investice, která by jinak nebyla pro podnik zisková v libovolné lokalitě, nebo 2) podpora poskytuje pobídku k volbě umístění plánované investice v relevantním regionu a nikde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v podporované oblasti.

ZNĚNÍ DOPISU

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben der deutschen Behörden zu der vorgenannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an. |
| --- | --- |

1.

Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an.

| 2. | Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden. |
| --- | --- |

2.

Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden.

2.   BESCHREIBUNG DES VORHABENS UND DER BEIHILFEMASSNAHME

| 3. | Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4). |
| --- | --- |

3.

Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4).

2.1   Beihilfeempfänger

| 4. | Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat. |
| --- | --- |

4.

Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat.

| 5. | Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her. |
| --- | --- |

5.

Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her.

| 6. | Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen. |
| --- | --- |

6.

Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen.

| 7. | Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

7.

Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter.

2.2   Investitionsvorhaben

| 8. | Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden. |
| --- | --- |

8.

Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden.

| 9. | Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen. |
| --- | --- |

9.

Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen.

| 10. | Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort. |
| --- | --- |

10.

Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort.

| 11. | Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen. |
| --- | --- |

11.

Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen.

| 12. | Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva. |
| --- | --- |

12.

Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva.

| 13. | Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert. |
| --- | --- |

13.

Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert.

| 14. | Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B). |
| --- | --- |

14.

Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B).

| 15. | Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.) |
| --- | --- |

15.

Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.)

| 16. | Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

  Tabelle I


  Kapazitätserhöhungen









  Kapazität vor der Investition | Kapazität 2015 | Erhöhung |
| --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...]/Tag — [...]/Jahr (8)

  ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...]/Tag — [...]/Jahr
  ([...]/Tag — [...]/Jahr) |
| A | [...] ([...]/Jahr) | [...] — [...]/Jahr | [...] — [...]/Jahr |
| B | [...] ([...]/Jahr) | [...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr) |

16.

Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

Tabelle I

Kapazitätserhöhungen

Kapazität vor der Investition

Kapazität 2015

Erhöhung

A0

[...]

[...]/Tag — [...]/Jahr (8)

([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...]/Tag — [...]/Jahr

([...]/Tag — [...]/Jahr)

A

[...] ([...]/Jahr)

[...] — [...]/Jahr

[...] — [...]/Jahr

B

[...] ([...]/Jahr)

[...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

| 17. | Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein. |
| --- | --- |

17.

Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein.

| 18. | Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen. |
| --- | --- |

18.

Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen.

2.3   Kosten des Investitionsvorhabens

| 19. | Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

  Tabelle II


  Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Außen-anlagen | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Maschinen/Anlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Immaterielle Aktiva | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 734,96 |

19.

Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

Tabelle II

Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Total

Gebäude

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Außen-anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maschinen/Anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle Aktiva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

734,96

| 20. | Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden. |
| --- | --- |

20.

Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden.

| 21. | Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält. |
| --- | --- |

21.

Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält.

2.4   Finanzierung des Investitionsvorhabens

| 22. | Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist. |
| --- | --- |

22.

Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist.

2.5   Obergrenze für Regionalbeihilfen

| 23. | Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10). |
| --- | --- |

23.

Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10).

2.6   Rechtsgrundlage

| 24. | Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind






  a) | für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und |
| --- | --- | --- |

24.

Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind

a)

für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und

| b) | für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12). |
| --- | --- |

b)

für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12).

2.7   Beihilfebetrag

| 25. | Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt. |
| --- | --- |

25.

Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt.

| 26. | Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten. |
| --- | --- |

26.

Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten.

| 27. | Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird. |
| --- | --- |

27.

Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird.

2.8   Beitrag zur regionalen Entwicklung

| 28. | Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B. |
| --- | --- |

28.

Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B.

2.9   Allgemeine Bestimmungen

| 29. | Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,






  — | innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen, |
| --- | --- | --- |

29.

Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,

—

innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen,

| — | nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie |
| --- | --- |

—

nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG UND VEREINBARKEIT MIT DEM BINNENMARKT

3.1   Vorliegen einer Beihilfe

| 30. | Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV. |
| --- | --- |

30.

Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV.

| 31. | Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv. |
| --- | --- |

31.

Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv.

| 32. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern. |
| --- | --- |

32.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern.

| 33. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

33.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| 34. | Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht. |
| --- | --- |

34.

Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht.

| 35. | Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

35.

Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Rechtmäßigkeit der Beihilfe

| 36. | Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen. |
| --- | --- |

36.

Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen.

3.3   Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| 37. | Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben). |
| --- | --- |

37.

Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben).

3.3.1   Einhaltung der allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien

| 38. | Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht. |
| --- | --- |

38.

Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht.

| 39. | Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen. |
| --- | --- |

39.

Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen.

| 40. | So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht. |
| --- | --- |

40.

So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht.

| 41. | Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden. |
| --- | --- |

41.

Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden.

| 42. | Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %. |
| --- | --- |

42.

Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %.

| 43. | Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung. |
| --- | --- |

43.

Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung.

| 44. | Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind. |
| --- | --- |

44.

Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind.

3.3.2   Vereinbarkeit mit den Bestimmungen über Beihilfen für große Investitionsvorhaben

3.3.2.1   Einzelinvestition (Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 45. | Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander. |
| --- | --- |

45.

Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander.

| 46. | Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind. |
| --- | --- |

46.

Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind.

| 47. | Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden. |
| --- | --- |

47.

Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden.

| 48. | Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen. |
| --- | --- |

48.

Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen.

3.3.2.2   Beihilfeintensität (Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 49. | Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR). |
| --- | --- |

49.

Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR).

| 50. | Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)). |
| --- | --- |

50.

Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)).

3.3.2.3   Anwendung der Filter für die eingehende Prüfung nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien

| 51. | Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen. |
| --- | --- |

51.

Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen.

Betroffenes Produkt

| 52. | Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden. |
| --- | --- |

52.

Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden.

Sachlich relevanter Markt

| 53. | Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

53.

Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| 54. | Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte. |
| --- | --- |

54.

Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte.

| 55. | Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet. |
| --- | --- |

55.

Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet.

| 56. | Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an. |
| --- | --- |

56.

Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an.

| 57. | Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet. |
| --- | --- |

57.

Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet.

| 58. | Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme. |
| --- | --- |

58.

Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme.

Sachlich relevanter Markt als zusammengefasstes Segment aus den Segmenten A0 bis B

| 59. | Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen. |
| --- | --- |

59.

Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen.

| 60. | Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht. |
| --- | --- |

60.

Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht.

| 61. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen. |
| --- | --- |

61.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen.

| 62. | Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen. |
| --- | --- |

62.

Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen.

| 63. | In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18). |
| --- | --- |

63.

In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18).

| 64. | Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen). |
| --- | --- |

64.

Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen).

| 65. | Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden. |
| --- | --- |

65.

Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden.

Räumlich relevanter Markt

| 66. | Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen. |
| --- | --- |

66.

Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen.

| 67. | Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen. |
| --- | --- |

67.

Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen.

| 68. | Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt. |
| --- | --- |

68.

Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt.

| 69. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu. |
| --- | --- |

69.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu.

| 70. | Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist. |
| --- | --- |

70.

Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist.

| 71. | Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %. |
| --- | --- |

71.

Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %.

| 72. | Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend. |
| --- | --- |

72.

Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend.

| 73. | Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt. |
| --- | --- |

73.

Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt.

| 74. | Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent. |
| --- | --- |

74.

Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent.

| 75. | Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann. |
| --- | --- |

75.

Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann.

| 76. | Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht. |
| --- | --- |

76.

Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht.

| 77. | Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt. |
| --- | --- |

77.

Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt.

Marktanteile

| 78. | Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt. |
| --- | --- |

78.

Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt.

| 79. | Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015. |
| --- | --- |

79.

Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015.

| 80. | Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

  Tabelle III


  Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten














  1. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Segment A0 |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A |
| EWR | [< 25] % | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR/Nicht-EWR Europa | [< 25] % | [> 25]% | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment B |
| EWR | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR- Nordamerika | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A0 bis B |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010 |

80.

Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

Tabelle III

Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten

1.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Segment A0

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A

EWR

[< 25] %

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR/Nicht-EWR Europa

[< 25] %

[> 25]%

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment B

EWR

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR- Nordamerika

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A0 bis B

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010

| 81. | Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.
  Produktionskapazität |
| --- | --- |

81.

Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.

Produktionskapazität

| 82. | Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen. |
| --- | --- |

82.

Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen.

| 83. | Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei. |
| --- | --- |

83.

Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei.

| 84. | Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

  Tabelle IV


  Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5]%) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [< 5] % ([< 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [< 5] % ([< 5] %) |

84.

Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

Tabelle IV

Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5]%)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[< 5] % ([< 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[< 5] % ([< 5] %)

| 85. | Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet. |
| --- | --- |

85.

Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet.

| 86. | Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

  Tabelle V


  Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5] %) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [> 5]% ([> 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [> 5]% ([> 5] %) |

86.

Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

Tabelle V

Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5] %)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[> 5]% ([> 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[> 5]% ([> 5] %)

| 87. | Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist. |
| --- | --- |

87.

Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist.

| 88. | Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:








  EWR | 2008 | 2003 | CAGR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | 4 588 499 | 4 912 580 | –1,36 % |
| A | 6 026 726 | 5 841 504 | 0,63 % |
| B | 2 841 047 | 3 459 067 | –3,86 % |
| A0 bis B | 13 456 272 | 14 213 151 | –1,09 % |
| Quelle: POLK 05/2011 |

88.

Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:

EWR

2008

2003

CAGR

A0

4 588 499

4 912 580

–1,36 %

A

6 026 726

5 841 504

0,63 %

B

2 841 047

3 459 067

–3,86 %

A0 bis B

13 456 272

14 213 151

–1,09 %

Quelle: POLK 05/2011

| 89. | Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %). |
| --- | --- |

89.

Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %).

| 90. | Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird. |
| --- | --- |

90.

Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird.

4.   WETTBEWERBSRECHTLICHE BEDENKEN UND GRÜNDE FÜR DIE ERÖFFNUNG DES VERFAHRENS

| 91. | Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält. |
| --- | --- |

91.

Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält.

| 92. | Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:






  a) | Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann. |
| --- | --- | --- |

92.

Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:

a)

Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann.

| b) | Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist. |
| --- | --- |

b)

Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist.

| 93. | Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19). |
| --- | --- |

93.

Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19).

| 94. | Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat. |
| --- | --- |

94.

Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat.

| 95. | Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet. |
| --- | --- |

95.

Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet.

| 96. | Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen. |
| --- | --- |

96.

Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen.

| 97. | Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20). |
| --- | --- |

97.

Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20).

| 98. | Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen. |
| --- | --- |

98.

Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen.

| 99. | Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt. |
| --- | --- |

99.

Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt.

5.   BESCHLUSS

| 100. | Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

100.

Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 101. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

101.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| 102. | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

102.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (Úř. věst. C 223, 16.9.2009, s. 3).

2

(3)  Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13).

3

(4)  Siehe Entscheidung der Kommission vom 8. November 2006 in der Beihilfesache N 459/06 — Nationale Fördergebietskarte für Deutschland 2007-2013 (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

4

(5)  Die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH ist Eigentümerin von Immobilien, die im Rahmen von Leasing-Verträgen von der Volkswagen Sachsen GmbH genutzt werden. Begünstigte der Investition in unbewegliches Vermögen (Grundstücke, Immobilien) ist die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH.

5

(6)  Geschäftsgeheimnis.

6

(7)  POLK gehört, wie Global Insight, zu den wichtigsten Informationsdiensten für Analysen des Fahrzeugmarktes.

7

(8)  Bei 230 Arbeitstagen/Jahr liegt die Jahreskapazität bei [...] x 230.

8

(9)  In diesem Beschluss beruht die Berechnung der Gegenwartswerte auf einem Basissatz von 1,45 % (anwendbar am Datum der Anmeldung), dem 100 Basispunkte hinzuzurechnen sind (Mitteilung der Kommission über die Änderung der Methode zur Festsetzung der Referenz- und Abzinsungssätze, ABl. C 14 vom 19.1.2008, S. 6).

9

(10)  Vgl. Fußnote 4.

10

(11)  Kurzbeschreibungen des Investitionszulagengesetzes 2007 und des Investitionszulagengesetzes 2010 wurden unter Aktenzeichen XR 6/07 (ABl. C 41 vom 24.2.2007, S. 9) bzw. X 167/08 (ABl. C 280 vom 20.11.2009, S. 5) bei der Kommission registriert.

11

(12)  Die Kurzbeschreibung des 36. Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ wurde unter Aktenzeichen XR 31/07 (ABl. C 102 vom 5.5.2007, S. 11) bei der Kommission registriert.

12

(13)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

13

(14)  Das Werk Zwickau konkurriert mit anderen VW-Werken um eine weitere Investition in Höhe von [...] Mio. EUR für das [...], die gesondert angemeldet werden wird, sofern der Schwellenwert, ab dem eine Anmeldung erforderlich ist, erreicht wird.

14

(15)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 und 34.30.12.00.

15

(16)  Entscheidung vom 29.4.2009 in der Beihilfesache N 635/08 — Italien — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Sizilien (ABl. C 219 vom 12.9.2009, S. 3); dort heißt es in Erwägungsgrund 76, dass zusätzlich zu zusammengefassten Segmenten auch das einzelne Segment, dem das in Rede stehende Modell zugeordnet wird, als möglicher sachlich relevanter Markt berücksichtigt werden sollte. Siehe auch C 31/09 (ex N 113/09) — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft; dort wird in Erwäghungsgrund 84 ebenfalls darauf hingewiesen, dass jedes der Segmente von A00 bis E einen plausiblen sachlich relevanten Markt bildet; in diesem Beschluss werden die Marktanteile für jedes einzelne Segment untersucht. Siehe auch die Entscheidung der Kommission vom 17.6.2009 in der Beihilfesache N 473/08 Ford España (ABl. C 19 vom 26.1.2010, S. 5) und in der Beihilfesache N 767/07 Ford Craoiva (ABl. C 238 vom 17.9.2008, S. 4).

16

(17)  SA.27913 — Staatliche Beihilfe C 31/09 — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft.; Entscheidung vom 28.10.2009 (K(2009) 8131) in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 64 vom 16.3.2010, S. 15); Beschluss zur Ausweitung des Verfahrens vom 6. Juli 2010 (K(2010) 4474 in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 243 vom 10.9.2010, S. 4).

17

(18)  SA30340 — C/11 (ex. N 38/10) — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Powertrain Technologies Poland, Beschluss vom 9.2.2011 (ABl. C 151 vom 21.5.2011, S. 5).

18

(19)  Siehe Erwägungsgrund (58).

19

(20)  Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (ABl. C 223 vom 16.9.2009, S. 3).

20

---

| 10.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 361/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 361/29

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2011/C 361/10

| 1. | Komise dne 5. prosince 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Power Kerstel Limited („Kerstel“, Anglie/Wales), ve stoprocentním vlastnictví podniku Itochu Corporation („Itochu“, Japonsko), podnik Tessenderlo Chemie N.V. („TC“, Belgie) a podnik Siemens Project Ventures Gmbh („SPV“, Německo), dceřiná společnost podniku Siemens AG („Siemens“, Německo), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1. písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem T-Power N.V. („T-Power“, Belgie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 5. prosince 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Power Kerstel Limited („Kerstel“, Anglie/Wales), ve stoprocentním vlastnictví podniku Itochu Corporation („Itochu“, Japonsko), podnik Tessenderlo Chemie N.V. („TC“, Belgie) a podnik Siemens Project Ventures Gmbh („SPV“, Německo), dceřiná společnost podniku Siemens AG („Siemens“, Německo), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1. písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem T-Power N.V. („T-Power“, Belgie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | Itochu/Kerstel: holdingová společnost podniků, které působí v široké řadě odvětví, včetně energetických projektů, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

Itochu/Kerstel: holdingová společnost podniků, které působí v široké řadě odvětví, včetně energetických projektů,

| — | podniku TC: výroba chemických produktů, |
| --- | --- |

—

podniku TC: výroba chemických produktů,

| — | podniku Siemens/SPV: investice do velkých projektů infrastruktury a jejich rozvoj, včetně výroby zařízení pro odvětví elektrické energie, |
| --- | --- |

—

podniku Siemens/SPV: investice do velkých projektů infrastruktury a jejich rozvoj, včetně výroby zařízení pro odvětví elektrické energie,

| — | podniku T-Power: produkce a velkoobchodní prodej elektrické energie v Belgii. |
| --- | --- |

—

podniku T-Power: produkce a velkoobchodní prodej elektrické energie v Belgii.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---