# Europos Sąjungos C 351E/2011

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2011.351.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 351E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. gruodžio 2d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2011.351.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 351E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. gruodžio 2d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. liepos 6–8 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 298 E, 2010 11 4.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2010 m. liepos 6 d., antradienis |
| 2011/C 351E/01 | Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija ir makroregionų vaidmuo būsimojoje sanglaudos politikoje2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (2009/2230(INI)) | 1 |
| 2011/C 351E/02 | ES regioninės politikos įnašas kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 22010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regioninės politikos įnašo kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2 (2009/2234(INI)) | 8 |
| 2011/C 351E/03 | Darnusis ateities transportas2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darniojo ateities transporto (2009/2096(INI)) | 13 |
| 2011/C 351E/04 | 2009 m. Peticijų komiteto veiklos metinė ataskaita2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2009 metais (2009/2139(INI)) | 23 |
| 2011/C 351E/05 | Jaunimo galimybių patekti į darbo rinką skatinimas, stažuotojo ir praktikanto statuso stiprinimas2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (2009/2221(INI)) | 29 |
| 2011/C 351E/06 | Netipinės sutartys, profesinės veiklos saugumo užtikrinimas ir naujos socialinio dialogo formos2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (2009/2220(INI)) | 39 |
| 2011/C 351E/07 | Komisijos žalioji knyga dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (2009/2153(INI)) | 48 |
| | 2010 m. liepos 7 d., trečiadienis |
| 2011/C 351E/08 | Bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimai ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politika2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimų nustatymo ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (2010/2009(INI)) | 56 |
| 2011/C 351E/09 | Bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo sistema2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo (2010/2006(INI)) | 61 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 65 |
| 2011/C 351E/10 | Europos finansinio stabilumo fondas, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė ir veiksmai ateityje2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos finansinio stabilumo fondo, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės ir veiksmų ateityje | 69 |
| 2011/C 351E/11 | Islandijos paraiška dėl narystės Europos Sąjungoje2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje | 73 |
| | 2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis |
| 2011/C 351E/12 | Kosovo europinės integracijos procesas2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso | 78 |
| 2011/C 351E/13 | Albanija2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Albanijos | 85 |
| 2011/C 351E/14 | Padėtis Kirgizijoje2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kirgizijoje | 92 |
| 2011/C 351E/15 | AIDS/ŽIV ir numatoma XVIII tarptautinė AIDS konferencija (2010 m. liepos 18–23 d., Viena)2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėmis grindžiamo požiūrio į tai, kaip ES rengiasi įveikti ŽIV / AIDS | 95 |
| 2011/C 351E/16 | Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojimas 2010 m. rugpjūčio 1 d. ir ES vaidmuo2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ) įsigaliojimo ir ES vaidmens | 101 |
| 2011/C 351E/17 | BŽŪP ateitis po 2013 m.2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (2009/2236(INI)) | 103 |
| 2011/C 351E/18 | Žuvininkystės ir akvakultūros gaminių importavimo į ES tvarka, atsižvelgiant į būsimą BŽP reformą2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą (2009/2238(INI)) | 119 |
| 2011/C 351E/19 | Zimbabvė, ypač Farai Maguwu atvejis2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės, ypač dėl Farai Maguwu atvejo | 128 |
| 2011/C 351E/20 | Venesuela, ypač Maria Lourdes Afiuni atvejis2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Venesuelos, ypač dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo | 130 |
| 2011/C 351E/21 | Šiaurės Korėja2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Korėjos | 132 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. liepos 6–8 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 298 E, 2010 11 4.PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. liepos 6 d., antradienis

2011/C 351E/01

Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija ir makroregionų vaidmuo būsimojoje sanglaudos politikoje2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (2009/2230(INI))

1

2011/C 351E/02

ES regioninės politikos įnašas kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 22010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regioninės politikos įnašo kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2 (2009/2234(INI))

8

2011/C 351E/03

Darnusis ateities transportas2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darniojo ateities transporto (2009/2096(INI))

13

2011/C 351E/04

2009 m. Peticijų komiteto veiklos metinė ataskaita2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2009 metais (2009/2139(INI))

23

2011/C 351E/05

Jaunimo galimybių patekti į darbo rinką skatinimas, stažuotojo ir praktikanto statuso stiprinimas2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (2009/2221(INI))

29

2011/C 351E/06

Netipinės sutartys, profesinės veiklos saugumo užtikrinimas ir naujos socialinio dialogo formos2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (2009/2220(INI))

39

2011/C 351E/07

Komisijos žalioji knyga dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (2009/2153(INI))

48

2010 m. liepos 7 d., trečiadienis

2011/C 351E/08

Bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimai ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politika2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimų nustatymo ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (2010/2009(INI))

56

2011/C 351E/09

Bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo sistema2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo (2010/2006(INI))

61

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

65

2011/C 351E/10

Europos finansinio stabilumo fondas, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė ir veiksmai ateityje2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos finansinio stabilumo fondo, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės ir veiksmų ateityje

69

2011/C 351E/11

Islandijos paraiška dėl narystės Europos Sąjungoje2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje

73

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis

2011/C 351E/12

Kosovo europinės integracijos procesas2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso

78

2011/C 351E/13

Albanija2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Albanijos

85

2011/C 351E/14

Padėtis Kirgizijoje2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kirgizijoje

92

2011/C 351E/15

AIDS/ŽIV ir numatoma XVIII tarptautinė AIDS konferencija (2010 m. liepos 18–23 d., Viena)2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėmis grindžiamo požiūrio į tai, kaip ES rengiasi įveikti ŽIV / AIDS

95

2011/C 351E/16

Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojimas 2010 m. rugpjūčio 1 d. ir ES vaidmuo2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ) įsigaliojimo ir ES vaidmens

101

2011/C 351E/17

BŽŪP ateitis po 2013 m.2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (2009/2236(INI))

103

2011/C 351E/18

Žuvininkystės ir akvakultūros gaminių importavimo į ES tvarka, atsižvelgiant į būsimą BŽP reformą2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą (2009/2238(INI))

119

2011/C 351E/19

Zimbabvė, ypač Farai Maguwu atvejis2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės, ypač dėl Farai Maguwu atvejo

128

2011/C 351E/20

Venesuela, ypač Maria Lourdes Afiuni atvejis2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Venesuelos, ypač dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo

130

2011/C 351E/21

Šiaurės Korėja2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Korėjos

132

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. liepos 6 d., antradienis |
| 2011/C 351E/22 | Prašymas ginti Parlamento nario Valdemaro Tomaševskio imunitetą2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Valdemaro Tomaševskio imunitetą ir privilegijas (2010/2047(IMM)) | 137 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. liepos 6 d., antradienis

2011/C 351E/22

Prašymas ginti Parlamento nario Valdemaro Tomaševskio imunitetą2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Valdemaro Tomaševskio imunitetą ir privilegijas (2010/2047(IMM))

137

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. liepos 6 d., antradienis |
| 2011/C 351E/23 | Valstybių narių prisijungimas prie 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje pasirašytos Konvencijos dėl tarptautinių parodų ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybėms narėms leidžiama prisijungti prie Konvencijos dėl tarptautinių parodų, pasirašytos 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje ir papildytos 1948 m. gegužės 10 d., 1966 m. lapkričio 16 d., 1972 m. lapkričio 30 d. protokolais bei 1982 m. birželio 24 d. ir 1988 m. gegužės 31 d. pakeitimais, projekto (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE)) | 139 |
| 2011/C 351E/24 | Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto pakrančių zonos valdymo sudarymas ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/25 | ES ir Islandijos bei Norvegijos susitarimas dėl Tarybos sprendimų 2008/615/TVR ir 2008/616/TVR tam tikrų nuostatų taikymo ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Islandijos bei Norvegijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo tam tikrų nuostatų taikymo sudarymo projekto (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/26 | Šveicarijos ir Lichtenšteino dalyvavimas agentūros FRONTEX veikloje ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE)) | 141 |
| 2011/C 351E/27 | Statistinių duomenų kokybė taikant perviršinio deficito procedūrą *2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE)) | 142 |
| 2011/C 351E/28 | Miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD)) | 149 |
| P7_TC2-COD(2008)0237Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (
  1
  ) | 150 |
| I PRIEDAS | 166 |
| II PRIEDAS | 167 |
| 2011/C 351E/29 | Jūra ar vidaus vandenimis keliaujančių keleivių teisės ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD)) | 168 |
| P7_TC2-COD(2008)0246Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 | 169 |
| 2011/C 351E/30 | Pažangiosios sausumos transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD)) | 169 |
| PRIEDAS | 170 |
| 2011/C 351E/31 | Į uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomi pranešimo formalumai ***I2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomų pranešimo formalumų ir Direktyvos 2002/6/EB panaikinimo (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD)) | 171 |
| P7_TC1-COD(2009)0005Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB | 172 |
| PRIEDAS | 173 |
| | 2010 m. liepos 7 d., trečiadienis |
| 2011/C 351E/32 | Nauji maisto produktai ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos pirmuoju svarstymu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0002Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl naujų maisto produktų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 258/97 bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1852/2001 (
  1
  ) | 175 |
| 2011/C 351E/33 | Pramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) (nauja redakcija) ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (Nauja redakcija) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)) | 193 |
| P7_TC2-COD(2007)0286Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija) | 194 |
| 2011/C 351E/34 | Veiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigos ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį veiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigas (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD)) | 194 |
| P7_TC2-COD(2008)0198Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos | 195 |
| 2011/C 351E/35 | Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimai ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvas 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 195 |
| 2011/C 351E/36 | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 267 |
| 2011/C 351E/37 | Finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimas ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 321 |
| 2011/C 351E/38 | Europos bankininkystės institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 337 |
| 2011/C 351E/39 | Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 391 |
| 2011/C 351E/40 | Kapitalo poreikis prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat atlyginimų nustatymo politikos priežiūrinis tikrinimas ***I2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas, susijusias su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD)) | 446 |
| P7_TC1-COD(2009)0099Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu | 447 |
| 2011/C 351E/41 | Konkretūs Europos centrinio banko uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla *Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos centriniam bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 447 |
| | 2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis |
| 2011/C 351E/42 | ES ir JAV susitarimas dėl ES finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo JAV vykdomos terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais ***2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo iš Europos Sąjungos į Jungtines Valstijas terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais sudarymo projekto (11222/1/2010/REV 1 ir COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE)) | 453 |
| 2011/C 351E/43 | Europos išorės veiksmų tarnyba *2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE)) | 454 |
| P7_TC1-NLE(2010)08162010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija, siekiant priimti Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas | 455 |
| PRIEDAS | 468 |
| PRIEDAS | 470 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. liepos 6 d., antradienis

2011/C 351E/23

Valstybių narių prisijungimas prie 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje pasirašytos Konvencijos dėl tarptautinių parodų ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybėms narėms leidžiama prisijungti prie Konvencijos dėl tarptautinių parodų, pasirašytos 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje ir papildytos 1948 m. gegužės 10 d., 1966 m. lapkričio 16 d., 1972 m. lapkričio 30 d. protokolais bei 1982 m. birželio 24 d. ir 1988 m. gegužės 31 d. pakeitimais, projekto (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

139

2011/C 351E/24

Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto pakrančių zonos valdymo sudarymas ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

140

2011/C 351E/25

ES ir Islandijos bei Norvegijos susitarimas dėl Tarybos sprendimų 2008/615/TVR ir 2008/616/TVR tam tikrų nuostatų taikymo ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Islandijos bei Norvegijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo tam tikrų nuostatų taikymo sudarymo projekto (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

140

2011/C 351E/26

Šveicarijos ir Lichtenšteino dalyvavimas agentūros FRONTEX veikloje ***2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

141

2011/C 351E/27

Statistinių duomenų kokybė taikant perviršinio deficito procedūrą *2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

142

2011/C 351E/28

Miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

149

P7_TC2-COD(2008)0237Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (
  1
  )

1

150

I PRIEDAS

166

II PRIEDAS

167

2011/C 351E/29

Jūra ar vidaus vandenimis keliaujančių keleivių teisės ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

168

P7_TC2-COD(2008)0246Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004

169

2011/C 351E/30

Pažangiosios sausumos transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***II2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

169

PRIEDAS

170

2011/C 351E/31

Į uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomi pranešimo formalumai ***I2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomų pranešimo formalumų ir Direktyvos 2002/6/EB panaikinimo (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

171

P7_TC1-COD(2009)0005Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB

172

PRIEDAS

173

2010 m. liepos 7 d., trečiadienis

2011/C 351E/32

Nauji maisto produktai ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos pirmuoju svarstymu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0002Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl naujų maisto produktų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 258/97 bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1852/2001 (
  1
  )

1

175

2011/C 351E/33

Pramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) (nauja redakcija) ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (Nauja redakcija) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

193

P7_TC2-COD(2007)0286Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija)

194

2011/C 351E/34

Veiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigos ***II2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį veiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigas (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

194

P7_TC2-COD(2008)0198Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos

195

2011/C 351E/35

Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimai ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvas 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

195

2011/C 351E/36

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

267

2011/C 351E/37

Finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimas ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

321

2011/C 351E/38

Europos bankininkystės institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

337

2011/C 351E/39

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

391

2011/C 351E/40

Kapitalo poreikis prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat atlyginimų nustatymo politikos priežiūrinis tikrinimas ***I2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas, susijusias su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

446

P7_TC1-COD(2009)0099Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu

447

2011/C 351E/41

Konkretūs Europos centrinio banko uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla *Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos centriniam bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

447

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis

2011/C 351E/42

ES ir JAV susitarimas dėl ES finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo JAV vykdomos terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais ***2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo iš Europos Sąjungos į Jungtines Valstijas terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais sudarymo projekto (11222/1/2010/REV 1 ir COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

453

2011/C 351E/43

Europos išorės veiksmų tarnyba *2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

454

P7_TC1-NLE(2010)08162010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija, siekiant priimti Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas

455

PRIEDAS

468

PRIEDAS

470

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2010–2011 m. SESIJA 2010 m. liepos 6–8 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 298 E, 2010 11 4. PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. liepos 6 d., antradienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/1

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisEuropos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija ir makroregionų vaidmuo būsimojoje sanglaudos politikoje

P7_TA(2010)0254

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (2009/2230(INI))

2011/C 351 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos COM(2009)0248 kartu su preliminarių veiksmų planu,

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos, priimtas 2009 m. spalio 26 d.,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2008 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl dujotiekio, planuojamo tiesti iš Rusijos į Vokietiją per Baltijos jūrą, poveikio aplinkai (1),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Baltijos jūros regiono strategijos formuojant Šiaurės dimensiją (2),

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (ECO/261) ir į nuomonę „Makroregioninis bendradarbiavimas. Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams“ (ECO/251),

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. balandžio 21–22 d. nuomonę „Vietinės ir regioninės valdžios institucijų vaidmuo naujojoje Baltijos jūros regiono strategijoje“,

atsižvelgdamas į Regionų komiteto savo iniciatyva pateiktą nuomonę „Regionų komiteto baltoji knyga dėl daugiapakopio valdymo“, (CdR 89/2009 fin),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7–0202/2010),

| A. | kadangi nuo 2004 m., kai į Europos Sąjungą įstojo naujų valstybių narių, Baltijos jūra tapo ES vidaus jūra, kuri ne tik jungia šalis, bet ir kelia tam tikrus uždavinius, ir kadangi Baltijos jūros regiono valstybės priklauso viena nuo kitos ir kartu susiduria su tomis pačiomis problemomis, |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2004 m., kai į Europos Sąjungą įstojo naujų valstybių narių, Baltijos jūra tapo ES vidaus jūra, kuri ne tik jungia šalis, bet ir kelia tam tikrus uždavinius, ir kadangi Baltijos jūros regiono valstybės priklauso viena nuo kitos ir kartu susiduria su tomis pačiomis problemomis,

| B. | kadangi Baltijos jūros regiono strategija – bandomoji strategija siekiant ateityje parengti makroregionines strategijas, o sėkmingas šios Strategijos įgyvendinimas gali būti pavyzdžiu, kaip galima įgyvendinti būsimas strategijas, |
| --- | --- |

B.

kadangi Baltijos jūros regiono strategija – bandomoji strategija siekiant ateityje parengti makroregionines strategijas, o sėkmingas šios Strategijos įgyvendinimas gali būti pavyzdžiu, kaip galima įgyvendinti būsimas strategijas,

| C. | kadangi idėja steigti funkcinius regionus, skirtus bendriems tikslams siekti ir vystymosi sunkumams įveikti, gali padėti didinti Europos Sąjungos regioninės politikos veiksmingumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi idėja steigti funkcinius regionus, skirtus bendriems tikslams siekti ir vystymosi sunkumams įveikti, gali padėti didinti Europos Sąjungos regioninės politikos veiksmingumą,

| D. | kadangi siekiant padidinti regioninės politikos veiksmingumą, ypač po jos 2013 m. reformos, reikėtų remti ir plėtoti integruoto požiūrio idėją, kartu kuriant makroregionų strategijas, kurios yra visos Europos Sąjungos strategijos ir kurių įgyvendinimas vis dėlto neturi lemti sanglaudos politikos pakartotinės nacionalizacijos, |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant padidinti regioninės politikos veiksmingumą, ypač po jos 2013 m. reformos, reikėtų remti ir plėtoti integruoto požiūrio idėją, kartu kuriant makroregionų strategijas, kurios yra visos Europos Sąjungos strategijos ir kurių įgyvendinimas vis dėlto neturi lemti sanglaudos politikos pakartotinės nacionalizacijos,

| E. | kadangi Baltijos jūra išlieka labiausiai užteršta Europos Sąjungos jūra ir kadangi dėl Baltijos jūroje ir teritorijose aplink ją (įskaitant ne ES šalis) vykdomų plataus masto energetikos infrastruktūros projektų ši padėtis turėtų nepablogėti, |
| --- | --- |

E.

kadangi Baltijos jūra išlieka labiausiai užteršta Europos Sąjungos jūra ir kadangi dėl Baltijos jūroje ir teritorijose aplink ją (įskaitant ne ES šalis) vykdomų plataus masto energetikos infrastruktūros projektų ši padėtis turėtų nepablogėti,

| 1. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija patvirtino Baltijos jūros regiono strategiją, kurią Parlamentas ragino parengti nuo 2006 m., ir Taryba jai pritarė; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija patvirtino Baltijos jūros regiono strategiją, kurią Parlamentas ragino parengti nuo 2006 m., ir Taryba jai pritarė;

| 2. | ypač palankiai vertina tai, kad ši strategija parengta po išsamių konsultacijų su suinteresuotais subjektais valstybėse narėse, įskaitant ne vien tik nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijas, bet ir akademinės ir verslo aplinkos atstovus ir nevyriausybines organizacijas, nes konsultacijų procesas ir partnerių įtraukimas nuo pat strategijos rengimo darbo pradžios yra svarbus, jos sėkmę užtikrinantis veiksnys; šiuo požiūriu palankiai vertina pilietinės visuomenės forumo įsteigimą šiame regione, pvz., aukščiausiojo lygio susitikimas dėl veiksmų Baltijos jūros regione, ir ragina teikti panašias iniciatyvas, skirtas būsimiems makroregionams, kurios suburia kartu viešojo ir privačiojo sektorių veikėjus ir suteikia jiems galimybę dalyvauti rengiant makroregiono strategijas; |
| --- | --- |

2.

ypač palankiai vertina tai, kad ši strategija parengta po išsamių konsultacijų su suinteresuotais subjektais valstybėse narėse, įskaitant ne vien tik nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijas, bet ir akademinės ir verslo aplinkos atstovus ir nevyriausybines organizacijas, nes konsultacijų procesas ir partnerių įtraukimas nuo pat strategijos rengimo darbo pradžios yra svarbus, jos sėkmę užtikrinantis veiksnys; šiuo požiūriu palankiai vertina pilietinės visuomenės forumo įsteigimą šiame regione, pvz., aukščiausiojo lygio susitikimas dėl veiksmų Baltijos jūros regione, ir ragina teikti panašias iniciatyvas, skirtas būsimiems makroregionams, kurios suburia kartu viešojo ir privačiojo sektorių veikėjus ir suteikia jiems galimybę dalyvauti rengiant makroregiono strategijas;

| 3. | šiomis aplinkybėmis rekomenduoja numatyti platesnio masto ir tikslingesnes komunikacijos ir konsultacijų priemones, įskaitant vietos žiniasklaidos priemones (vietos televizija, radijas, spausdinti ir internetiniai laikraščiai), ir šitaip padidinti vietos bendruomenių dalyvavimą; ragina Komisiją įsteigti specialų interneto portalą, skirtą Baltijos jūros regiono strategijai, kuris būtų keitimosi patirtimi apie įgyvendinamus ir būsimus projektus, kurių imasi centrinės ir vietos vyriausybės, NVO ir kiti subjektai, veikiantys Baltijos jūros regione, forumas; |
| --- | --- |

3.

šiomis aplinkybėmis rekomenduoja numatyti platesnio masto ir tikslingesnes komunikacijos ir konsultacijų priemones, įskaitant vietos žiniasklaidos priemones (vietos televizija, radijas, spausdinti ir internetiniai laikraščiai), ir šitaip padidinti vietos bendruomenių dalyvavimą; ragina Komisiją įsteigti specialų interneto portalą, skirtą Baltijos jūros regiono strategijai, kuris būtų keitimosi patirtimi apie įgyvendinamus ir būsimus projektus, kurių imasi centrinės ir vietos vyriausybės, NVO ir kiti subjektai, veikiantys Baltijos jūros regione, forumas;

| 4. | palankiai vertina strategiją „ES 2020“, kuri atitinka Baltijos jūros regiono strategijoje nustatytus tikslus, ir atkreipia dėmesį į tai, kad strategija „ES 2020“ gali būti veiksmingas Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo ir stiprinimo pagrindas; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina strategiją „ES 2020“, kuri atitinka Baltijos jūros regiono strategijoje nustatytus tikslus, ir atkreipia dėmesį į tai, kad strategija „ES 2020“ gali būti veiksmingas Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo ir stiprinimo pagrindas;

| 5. | mano, kad strategijoje nustatyti nauji bendradarbiavimo pagrindai, paremti integruoto požiūrio principu, suteikia galimybę racionaliau ir efektyviau panaudoti Baltijos jūros regiono aplinkos apsaugai ir regiono plėtrai numatytus finansinius išteklius, skiriamus iš ES ir nacionalinių fondų, taip pat skiriamus įvairių finansų institucijų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad strategijoje nustatyti nauji bendradarbiavimo pagrindai, paremti integruoto požiūrio principu, suteikia galimybę racionaliau ir efektyviau panaudoti Baltijos jūros regiono aplinkos apsaugai ir regiono plėtrai numatytus finansinius išteklius, skiriamus iš ES ir nacionalinių fondų, taip pat skiriamus įvairių finansų institucijų;

| 6. | atkreipia dėmesį į Baltijos jūros regione esančią disproporciją ekonomikos vystymosi ir naujovių diegimo aspektu ir į būtinybę didinti visų sričių, įskaitant labai išvystytas, potencialą nes jos gali padėti padaryti pažangą nepalankiausioje padėtyje esantiems regionams; pažymi, kad reikia skatinti naujas sritis, kuriose esama vystymosi ir naujovių diegimo galimybių, ir nepraleisti galimybės pasinaudoti papildoma Baltijos jūros regiono strategijos ir kitų būsimų makroregioninių strategijų teikiama nauda tam, kad būtų galima pasiekti kitą sinergijos lygį, kuris galėtų padėti sumažinti esamus skirtumus siekiant sukurti labai konkurencingą stabilią bendros gerovės erdvę, nes tai labai svarbu šiomis sąlygomis, kai senėja visuomenė ir atsiranda naujų globalizacijos formų; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Baltijos jūros regione esančią disproporciją ekonomikos vystymosi ir naujovių diegimo aspektu ir į būtinybę didinti visų sričių, įskaitant labai išvystytas, potencialą nes jos gali padėti padaryti pažangą nepalankiausioje padėtyje esantiems regionams; pažymi, kad reikia skatinti naujas sritis, kuriose esama vystymosi ir naujovių diegimo galimybių, ir nepraleisti galimybės pasinaudoti papildoma Baltijos jūros regiono strategijos ir kitų būsimų makroregioninių strategijų teikiama nauda tam, kad būtų galima pasiekti kitą sinergijos lygį, kuris galėtų padėti sumažinti esamus skirtumus siekiant sukurti labai konkurencingą stabilią bendros gerovės erdvę, nes tai labai svarbu šiomis sąlygomis, kai senėja visuomenė ir atsiranda naujų globalizacijos formų;

| 7. | pabrėžia, kad siekiant didinti Baltijos valstybės regiono, kaip ekonominės zonos, patrauklumą būtina greitai ir nuosekliai įgyvendinti esamus ES teisės aktus, skirtus vidaus rinkai stiprinti, pavyzdžiui, Paslaugų direktyvą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad siekiant didinti Baltijos valstybės regiono, kaip ekonominės zonos, patrauklumą būtina greitai ir nuosekliai įgyvendinti esamus ES teisės aktus, skirtus vidaus rinkai stiprinti, pavyzdžiui, Paslaugų direktyvą;

| 8. | ragina valstybes nares ir regionus naudotis struktūriniais fondais, numatytais panaudoti 2007–2013 m. laikotarpiu, siekiant užtikrinti kiek įmanoma didesnę paramą šios strategijos įgyvendinimui, ypač skatinti kurti naujas darbo vietas ir ekonomikos augimą labiausiai ekonomikos krizės paveiktuose srityse, ir kartu rekomenduoja – jeigu to reikia – numatyti dabartinio programavimo laikotarpio veiklos programų pakeitimus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tam tikrus regionų ypatumus būtų galima kur kas veiksmingiau panaudoti struktūrinių fondų lėšas ir regiono lygmeniu turėti papildomos naudos; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir regionus naudotis struktūriniais fondais, numatytais panaudoti 2007–2013 m. laikotarpiu, siekiant užtikrinti kiek įmanoma didesnę paramą šios strategijos įgyvendinimui, ypač skatinti kurti naujas darbo vietas ir ekonomikos augimą labiausiai ekonomikos krizės paveiktuose srityse, ir kartu rekomenduoja – jeigu to reikia – numatyti dabartinio programavimo laikotarpio veiklos programų pakeitimus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tam tikrus regionų ypatumus būtų galima kur kas veiksmingiau panaudoti struktūrinių fondų lėšas ir regiono lygmeniu turėti papildomos naudos;

| 9. | atkreipia dėmesį į didelį visuotinės finansų ir ekonomikos krizės poveikį visoms regiono šalims, ypač Baltijos valstybėms; ragina visas suinteresuotas šalis dėl krizės nesumažinti savo įsipareigojimo įgyvendinti ES Baltijos jūros regiono strategiją; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į didelį visuotinės finansų ir ekonomikos krizės poveikį visoms regiono šalims, ypač Baltijos valstybėms; ragina visas suinteresuotas šalis dėl krizės nesumažinti savo įsipareigojimo įgyvendinti ES Baltijos jūros regiono strategiją;

| 10. | mano, jog norint sėkmingai įgyvendinti ambicingus šios strategijos ir kitų makroregionų strategijų tikslus, labai svarbūs visi veiksmai, susiję su sektorių politika, turinčia teritorinį aspektą, įskaitant bendrąją žemės ūkio politiką, žuvininkystės, transporto, pramonės, mokslinių tyrimų politiką ir nuoseklios infrastruktūros politiką, taip pat svarbus turimų lėšų, skirtų bendrai numatytiems tikslams tam tikroje srityje įgyvendinti, sujungimas; šiomis aplinkybėmis reikia persvarstyti politiką atsižvelgiant į šiuos naujus sunkumus, nustatyti atitinkamą sistemą ES lygmeniu ir apibrėžti, kaip ši sistema turėtų būti susijusi su šalių ir vietos lygmeniu veikiančiomis institucijomis; |
| --- | --- |

10.

mano, jog norint sėkmingai įgyvendinti ambicingus šios strategijos ir kitų makroregionų strategijų tikslus, labai svarbūs visi veiksmai, susiję su sektorių politika, turinčia teritorinį aspektą, įskaitant bendrąją žemės ūkio politiką, žuvininkystės, transporto, pramonės, mokslinių tyrimų politiką ir nuoseklios infrastruktūros politiką, taip pat svarbus turimų lėšų, skirtų bendrai numatytiems tikslams tam tikroje srityje įgyvendinti, sujungimas; šiomis aplinkybėmis reikia persvarstyti politiką atsižvelgiant į šiuos naujus sunkumus, nustatyti atitinkamą sistemą ES lygmeniu ir apibrėžti, kaip ši sistema turėtų būti susijusi su šalių ir vietos lygmeniu veikiančiomis institucijomis;

| 11. | mano, kad teritorinė šios strategijos dimensija prisidės prie to, kad taptų konkretesnė teritorinės sanglaudos, kuri pagal Lisabonos sutartį yra tokia pat svarbi kaip ir ekonominė ir socialinė sanglauda, idėja, ir; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją dalyvauti vykstančiame dialoge dėl ES makroregioninės politikos po 2013 m. vaidmens ir poveikio; |
| --- | --- |

11.

mano, kad teritorinė šios strategijos dimensija prisidės prie to, kad taptų konkretesnė teritorinės sanglaudos, kuri pagal Lisabonos sutartį yra tokia pat svarbi kaip ir ekonominė ir socialinė sanglauda, idėja, ir; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją dalyvauti vykstančiame dialoge dėl ES makroregioninės politikos po 2013 m. vaidmens ir poveikio;

| 12. | skatina rengiant būsimą bendrąjį struktūrinių fondų reglamentą, remiantis teritorinio bendradarbiavimo nuostatomis, numatyti specialias nuostatas, kurios būtų aiškios, pagal kurias būtų atsižvelgiama į skirtingą administravimo kultūrą ir nebūtų užkraunama papildomos administracinės naštos paramos gavėjams, siekiant sustiprinti valstybių ir regionų bendradarbiavimą ir skatina rengti kitas bendros veiklos strategijas, kurios gali padėti didinti regiono patrauklumą Europos ir tarptautiniu lygmeniu, o vėliau tapti tarpvalstybinio bendradarbiavimo Europoje pavyzdžiu; |
| --- | --- |

12.

skatina rengiant būsimą bendrąjį struktūrinių fondų reglamentą, remiantis teritorinio bendradarbiavimo nuostatomis, numatyti specialias nuostatas, kurios būtų aiškios, pagal kurias būtų atsižvelgiama į skirtingą administravimo kultūrą ir nebūtų užkraunama papildomos administracinės naštos paramos gavėjams, siekiant sustiprinti valstybių ir regionų bendradarbiavimą ir skatina rengti kitas bendros veiklos strategijas, kurios gali padėti didinti regiono patrauklumą Europos ir tarptautiniu lygmeniu, o vėliau tapti tarpvalstybinio bendradarbiavimo Europoje pavyzdžiu;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad Baltijos jūros regiono strategiją reikėtų laikyti procesu, kuriame veiklos ir bendradarbiavimo principai nuolat kinta ir todėl būtina šią strategiją atnaujinti, ir į tai, kad svarbiausias tikslas – surasti optimalius mechanizmus, kuriuos ateityje būtų galima taikyti ir kitoms makroregioninėms strategijoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu rinkti, apibendrinti ir skatinti sėkmingas iniciatyvas ir skleisti jų rezultatus; pritaria Komisijos planui įsteigti pažangiosios patirties duomenų bazę tam, kad būtų galima panaudoti šią patirtį rengiant būsimas makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad Baltijos jūros regiono strategiją reikėtų laikyti procesu, kuriame veiklos ir bendradarbiavimo principai nuolat kinta ir todėl būtina šią strategiją atnaujinti, ir į tai, kad svarbiausias tikslas – surasti optimalius mechanizmus, kuriuos ateityje būtų galima taikyti ir kitoms makroregioninėms strategijoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu rinkti, apibendrinti ir skatinti sėkmingas iniciatyvas ir skleisti jų rezultatus; pritaria Komisijos planui įsteigti pažangiosios patirties duomenų bazę tam, kad būtų galima panaudoti šią patirtį rengiant būsimas makroregionines strategijas;

| 14. | mano, kad įgyvendinant makroregionines strategijas vykdomas teritorinis bendradarbiavimas gali labai padėti stiprinti integracijos procesą, nes padeda labiau įtraukti pilietinę visuomenę į sprendimų priėmimo ir konkrečių veiksmų įgyvendinimo procesą; šiomis aplinkybėmis mano, kad ypač rekomenduotina įgyvendinti makroregioninių strategijų socialinius, ekonominius, kultūrinius, švietimo ir turizmo elementus, taip pat mano, kad norint padidinti vietos pilietinės visuomenės dalyvavimą ir sutvirtinti subsidiarumo principą svarbu skatinti makroregionų strategijas ir šiuo tikslu įsteigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes; |
| --- | --- |

14.

mano, kad įgyvendinant makroregionines strategijas vykdomas teritorinis bendradarbiavimas gali labai padėti stiprinti integracijos procesą, nes padeda labiau įtraukti pilietinę visuomenę į sprendimų priėmimo ir konkrečių veiksmų įgyvendinimo procesą; šiomis aplinkybėmis mano, kad ypač rekomenduotina įgyvendinti makroregioninių strategijų socialinius, ekonominius, kultūrinius, švietimo ir turizmo elementus, taip pat mano, kad norint padidinti vietos pilietinės visuomenės dalyvavimą ir sutvirtinti subsidiarumo principą svarbu skatinti makroregionų strategijas ir šiuo tikslu įsteigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes;

| 15. | pabrėžia, kad svarbu toliau skatinti vystyti kultūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą, taip pat skatinti valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ypač pastarojoje paminėtoje srityje; pripažįsta, kad bendradarbiavimas švietimo srityse iš tiesų gali būti labai naudingas, tačiau jis turėtų likti valstybių narių kompetencija; rekomenduoja stiprinti strateginį požiūrį ir ilgalaikį planavimą, susijusį su makroregionais; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad svarbu toliau skatinti vystyti kultūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą, taip pat skatinti valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ypač pastarojoje paminėtoje srityje; pripažįsta, kad bendradarbiavimas švietimo srityse iš tiesų gali būti labai naudingas, tačiau jis turėtų likti valstybių narių kompetencija; rekomenduoja stiprinti strateginį požiūrį ir ilgalaikį planavimą, susijusį su makroregionais;

| 16. | vadovaudamasis subsidiarumo principu ir įžvelgdamas didžiules bendradarbiavimo vietos ir regioniniu lygmeniu teikiamas galimybes, pažymi, kad labai svarbu sukurti veiksmingą, daugiapakopę bendradarbiavimo sistemą skatinant sektorių partnerystę ir rengiant nuolatinius kompetentingų politikos formuotojų susitikimus, nes tai sustiprins atsakomybę, kurią dalijasi įvairūs partnerių subjektai, ir apsaugos valstybių narių ir regionų organizacinį suverenumą; šiuo požiūriu ragina gerinti, plėtoti ir stiprinti tarptautinio bendradarbiavimo priemones, numatytas vietos ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

16.

vadovaudamasis subsidiarumo principu ir įžvelgdamas didžiules bendradarbiavimo vietos ir regioniniu lygmeniu teikiamas galimybes, pažymi, kad labai svarbu sukurti veiksmingą, daugiapakopę bendradarbiavimo sistemą skatinant sektorių partnerystę ir rengiant nuolatinius kompetentingų politikos formuotojų susitikimus, nes tai sustiprins atsakomybę, kurią dalijasi įvairūs partnerių subjektai, ir apsaugos valstybių narių ir regionų organizacinį suverenumą; šiuo požiūriu ragina gerinti, plėtoti ir stiprinti tarptautinio bendradarbiavimo priemones, numatytas vietos ir regioniniu lygmenimis;

| 17. | pabrėžia tai, kad naujojoje „makroregioninėje“ bendradarbiavimo programoje plačiai taikomas vadinamasis iš apačios į viršų metodas, kurį plėtojant valstybėms narėms tenka lemiamas vaidmuo, ir kad pagal ją sukuriamas naujas valdymo lygmuo; pagal šį naują bendradarbiavimo modelį turi būti užtikrinama, kad natūralias atokių regionų kliūtis būtų galima laikyti vertybėmis ir galimybėmis, ir kad būtų skatinama šių regionų plėtra; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia tai, kad naujojoje „makroregioninėje“ bendradarbiavimo programoje plačiai taikomas vadinamasis iš apačios į viršų metodas, kurį plėtojant valstybėms narėms tenka lemiamas vaidmuo, ir kad pagal ją sukuriamas naujas valdymo lygmuo; pagal šį naują bendradarbiavimo modelį turi būti užtikrinama, kad natūralias atokių regionų kliūtis būtų galima laikyti vertybėmis ir galimybėmis, ir kad būtų skatinama šių regionų plėtra;

| 18. | mano, kad makroregionai suderina galimybes optimaliai spręsti tam tikrame regione iškilusius sunkumus su galimybe veiksmingai ir efektyviai panaudoti kiekvienam regionui prieinamas tam tikras priemones ir išteklius; |
| --- | --- |

18.

mano, kad makroregionai suderina galimybes optimaliai spręsti tam tikrame regione iškilusius sunkumus su galimybe veiksmingai ir efektyviai panaudoti kiekvienam regionui prieinamas tam tikras priemones ir išteklius;

| 19. | ragina Europos Komisiją analizuoti pirmuosius rezultatus ir patirtį, įgytą įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, kurie padės planuojant reikiamus išteklius ir makroregioninių strategijų finansavimo metodus ir padės šios strategijos pavyzdį naudoti kaip kitų makroregioninių strategijų bandomąjį projektą siekiant įrodyti jų funkcionalumą; vis dėlto pabrėžia, kad makroregionų plėtra – iš esmės papildoma priemonė, kuria neturėtų būti siekiama pakeisti pavienėms vietos ir regionų programoms kaip finansavimo prioriteto skiriamo ES finansavimo; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Komisiją analizuoti pirmuosius rezultatus ir patirtį, įgytą įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, kurie padės planuojant reikiamus išteklius ir makroregioninių strategijų finansavimo metodus ir padės šios strategijos pavyzdį naudoti kaip kitų makroregioninių strategijų bandomąjį projektą siekiant įrodyti jų funkcionalumą; vis dėlto pabrėžia, kad makroregionų plėtra – iš esmės papildoma priemonė, kuria neturėtų būti siekiama pakeisti pavienėms vietos ir regionų programoms kaip finansavimo prioriteto skiriamo ES finansavimo;

| 20. | pabrėžia, kad iki šiol Baltijos jūros regiono strategija įgyvendinama labai lėtai; mano, kad 2010 m. ES biudžeto asignavimai gali būti naudojami pagerinti įgyvendinimą; taigi apgailestauja dėl to, kad iki šiol šie asignavimai vis dar neišmokėti, ir primena Komisijai, kad svarbu, jog šios lėšos būtų kiek įmanoma greičiau paskirstytos tikslų, atitinkančių Baltijos jūros regiono strategijos tikslus, įgyvendinimui finansuoti; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad iki šiol Baltijos jūros regiono strategija įgyvendinama labai lėtai; mano, kad 2010 m. ES biudžeto asignavimai gali būti naudojami pagerinti įgyvendinimą; taigi apgailestauja dėl to, kad iki šiol šie asignavimai vis dar neišmokėti, ir primena Komisijai, kad svarbu, jog šios lėšos būtų kiek įmanoma greičiau paskirstytos tikslų, atitinkančių Baltijos jūros regiono strategijos tikslus, įgyvendinimui finansuoti;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad, turėdama mintyje naudą makroregioninėms strategijoms, kurios galbūt bus rengiamos ateityje, Europos Komisija turi spręsti savo nuosavų išteklių klausimą tam, kad galėtų tikėtis strategijų, parengtų atsižvelgiant į atitinkamų regionų teritorinius ypatumus, užtikrinančių dalyvaujančioms valstybėms narėms naujas idėjas, susijusias su visai Europai svarbiais klausimais, ir remiančių jas rengiant strategiją; ragina Europos Komisiją imtis koordinatorės vaidmens ir prižiūrėti, kaip įgyvendinamos šios strategijos, persvarstyti naujus prioritetus ir numatyti išteklių specialiems poreikiams ir kompetencijos reikalavimams patenkinti, ir kartu vengti darbo dubliavimo; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad, turėdama mintyje naudą makroregioninėms strategijoms, kurios galbūt bus rengiamos ateityje, Europos Komisija turi spręsti savo nuosavų išteklių klausimą tam, kad galėtų tikėtis strategijų, parengtų atsižvelgiant į atitinkamų regionų teritorinius ypatumus, užtikrinančių dalyvaujančioms valstybėms narėms naujas idėjas, susijusias su visai Europai svarbiais klausimais, ir remiančių jas rengiant strategiją; ragina Europos Komisiją imtis koordinatorės vaidmens ir prižiūrėti, kaip įgyvendinamos šios strategijos, persvarstyti naujus prioritetus ir numatyti išteklių specialiems poreikiams ir kompetencijos reikalavimams patenkinti, ir kartu vengti darbo dubliavimo;

| 22. | atsižvelgdamas į poreikį atlikti tarpinę Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo analizę, ragina Europos Komisiją detaliai parengti konkrečias projektų vertinimo priemones ir kriterijus, taikant rodiklius, užtikrinančius palyginamumą; |
| --- | --- |

22.

atsižvelgdamas į poreikį atlikti tarpinę Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo analizę, ragina Europos Komisiją detaliai parengti konkrečias projektų vertinimo priemones ir kriterijus, taikant rodiklius, užtikrinančius palyginamumą;

| 23. | ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir savo narius atsakyti į klausimus, kokio pobūdžio turi būti makroregionų strategijos, kaip jas būtų galima vienodai taikyti (kaip atskiras programas ar įgyvendinant sanglaudos politiką), kas ir kaip turėtų jas įgyvendinti, ir kokie turėtų būti jų finansavimo šaltiniai, kad būtų išvengta nereikalingo Bendrijos skiriamo finansavimo didėjimo ir suskaidymo, visų pirma atsižvelgiant į strategiją „ES 2020“, ES biudžeto peržiūrą ir diskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos; |
| --- | --- |

23.

ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir savo narius atsakyti į klausimus, kokio pobūdžio turi būti makroregionų strategijos, kaip jas būtų galima vienodai taikyti (kaip atskiras programas ar įgyvendinant sanglaudos politiką), kas ir kaip turėtų jas įgyvendinti, ir kokie turėtų būti jų finansavimo šaltiniai, kad būtų išvengta nereikalingo Bendrijos skiriamo finansavimo didėjimo ir suskaidymo, visų pirma atsižvelgiant į strategiją „ES 2020“, ES biudžeto peržiūrą ir diskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos;

| 24. | pabrėžia, kad papildoma Europos makroregionų nauda – didesnis tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas, ir todėl Europos teritorinio bendradarbiavimo programos, skirtos tarptautiniam, tarpvalstybiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui, yra svarbus veiksnys įgyvendinant makroregionų tikslus; be to, siūlo Baltijos jūros regiono strategiją laikyti Europos Sąjungos strategija, paremta keliomis Europos Sąjungos politikos sritimis, kuri turėtų turėti apibrėžtą terminą ir tikslus; atsižvelgiant į horizontalų strategijos pobūdį, ji galėtų būti laikoma makroregionų strategija, o jos koordinavimas galėtų būti vykdomas įgyvendinant regionų politiką; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad papildoma Europos makroregionų nauda – didesnis tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas, ir todėl Europos teritorinio bendradarbiavimo programos, skirtos tarptautiniam, tarpvalstybiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui, yra svarbus veiksnys įgyvendinant makroregionų tikslus; be to, siūlo Baltijos jūros regiono strategiją laikyti Europos Sąjungos strategija, paremta keliomis Europos Sąjungos politikos sritimis, kuri turėtų turėti apibrėžtą terminą ir tikslus; atsižvelgiant į horizontalų strategijos pobūdį, ji galėtų būti laikoma makroregionų strategija, o jos koordinavimas galėtų būti vykdomas įgyvendinant regionų politiką;

| 25. | mano, kad plataus masto, kaip antai makroregionų, strategijų vystymas turėtų padėti stiprinti Europos politikos bendresnio įgyvendinimo vaidmenį vietos ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

25.

mano, kad plataus masto, kaip antai makroregionų, strategijų vystymas turėtų padėti stiprinti Europos politikos bendresnio įgyvendinimo vaidmenį vietos ir regioniniu lygmenimis;

Išorės aspektas

| 26. | ragina įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, taip pat būsimas makroregionines strategijas, gerinti Europos Sąjungos ryšius su valstybėmis, nepriklausančioms ES, ypač įgyvendinant plataus masto projektus, kurie gali turėti didelės įtakos aplinkai; be to, ragina ES ir nepriklausančias ES valstybes bendradarbiauti siekiant sustiprinti regiono saugumą ir remti kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

26.

ragina įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, taip pat būsimas makroregionines strategijas, gerinti Europos Sąjungos ryšius su valstybėmis, nepriklausančioms ES, ypač įgyvendinant plataus masto projektus, kurie gali turėti didelės įtakos aplinkai; be to, ragina ES ir nepriklausančias ES valstybes bendradarbiauti siekiant sustiprinti regiono saugumą ir remti kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, jog planuojant energetikos tinklus būtina siekti, kad šalys labiau bendradarbiautų, ypač Rusija ir Baltarusija su Baltijos valstybėmis, ir šiuo tikslu būtina daugiau naudotis ES ir Rusijos dialogu energetikos klausimais, kuris taip pat atvertų galimybę Rusiją įtraukti į Baltijos jūros regiono strategiją; tikisi, kad visi Baltijos jūros regiono veikėjai prisijungs prie tarptautinių susitarimų, pvz., Espoo konvencijos ir Helsinkio konvencijos, laikysis Helsinkio komisijos (angl. HELCOM) gairių ir šiuo pagrindu bendradarbiaus; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, jog planuojant energetikos tinklus būtina siekti, kad šalys labiau bendradarbiautų, ypač Rusija ir Baltarusija su Baltijos valstybėmis, ir šiuo tikslu būtina daugiau naudotis ES ir Rusijos dialogu energetikos klausimais, kuris taip pat atvertų galimybę Rusiją įtraukti į Baltijos jūros regiono strategiją; tikisi, kad visi Baltijos jūros regiono veikėjai prisijungs prie tarptautinių susitarimų, pvz., Espoo konvencijos ir Helsinkio konvencijos, laikysis Helsinkio komisijos (angl. HELCOM) gairių ir šiuo pagrindu bendradarbiaus;

| 28. | ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą su Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija (angl. HELCOM) ir Baltijos jūros regiono valstybėmis narėmis ir koordinuoti veiksmus siekiant užtikrinti aiškų užduočių ir atsakomybės pasidalijimą, susijusį su 2007 m. HELCOM Baltijos jūros veiksmų plano ir minėtosios ES strategijos bei veiksmų plano įgyvendinimu, ir šitaip užtikrinti, kad bendra regiono strategija būtų veiksminga; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą su Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija (angl. HELCOM) ir Baltijos jūros regiono valstybėmis narėmis ir koordinuoti veiksmus siekiant užtikrinti aiškų užduočių ir atsakomybės pasidalijimą, susijusį su 2007 m. HELCOM Baltijos jūros veiksmų plano ir minėtosios ES strategijos bei veiksmų plano įgyvendinimu, ir šitaip užtikrinti, kad bendra regiono strategija būtų veiksminga;

| 29. | ypač atkreipia dėmesį į Kaliningrado srities, kurią supa ES valstybės narės, statusą; pabrėžia poreikį skatinti socialinę ir ekonominę šio regiono, kaip vadinamųjų vartų ar bandomojo regiono glaudesniems ES ir Rusijos santykiams užtikrinti, vystymą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas, švietimo ir kultūros įstaigas bei vietos ir regiono valdžios institucijas; |
| --- | --- |

29.

ypač atkreipia dėmesį į Kaliningrado srities, kurią supa ES valstybės narės, statusą; pabrėžia poreikį skatinti socialinę ir ekonominę šio regiono, kaip vadinamųjų vartų ar bandomojo regiono glaudesniems ES ir Rusijos santykiams užtikrinti, vystymą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas, švietimo ir kultūros įstaigas bei vietos ir regiono valdžios institucijas;

| 30. | mano, kad naujame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime su Rusija reikėtų atsižvelgti į bendradarbiavimą Baltijos jūros regione; palankiai vertina Komisijos ir regiono valstybių narių pastangas bendradarbiauti su Rusija daugelyje sričių, kaip antai transporto linijos, turizmas, tarpvalstybinė grėsmė sveikatai, aplinkos apsauga ir prisitaikymas prie klimato kaitos, aplinka, muitinių ir sienų kontrolė, ir ypač energetikos klausimai; mano, kad šiuo požiūriu bendros ES ir Rusijos erdvės bus naudingos, ir ragina Rusiją tokiu pat mastu prisidėti prie šio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

30.

mano, kad naujame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime su Rusija reikėtų atsižvelgti į bendradarbiavimą Baltijos jūros regione; palankiai vertina Komisijos ir regiono valstybių narių pastangas bendradarbiauti su Rusija daugelyje sričių, kaip antai transporto linijos, turizmas, tarpvalstybinė grėsmė sveikatai, aplinkos apsauga ir prisitaikymas prie klimato kaitos, aplinka, muitinių ir sienų kontrolė, ir ypač energetikos klausimai; mano, kad šiuo požiūriu bendros ES ir Rusijos erdvės bus naudingos, ir ragina Rusiją tokiu pat mastu prisidėti prie šio bendradarbiavimo;

| 31. | pabrėžia poreikį mažinti šio regiono priklausomybę nuo Rusijos energijos; palankiai vertina Europos Komisijos pareiškimą dėl poreikio labiau sujungti regiono valstybių narių elektros energijos tinklus ir labiau įvairinti energijos išteklius; atsižvelgiant į tai, ragina teikti didesnę paramą suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalams steigti; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia poreikį mažinti šio regiono priklausomybę nuo Rusijos energijos; palankiai vertina Europos Komisijos pareiškimą dėl poreikio labiau sujungti regiono valstybių narių elektros energijos tinklus ir labiau įvairinti energijos išteklius; atsižvelgiant į tai, ragina teikti didesnę paramą suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalams steigti;

| 32. | mano, kad siekiant veiksmingai apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę reikėtų sudaryti susitarimus su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurių teritorijos sudaro dalį strategijos apimamų funkcinių sričių, tam, kad jos galėtų puoselėti tas pačias vertybes, naudotis tokiomis pat teisėmis ir atlikti tokias pat pareigas, kokios nurodytos atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

32.

mano, kad siekiant veiksmingai apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę reikėtų sudaryti susitarimus su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurių teritorijos sudaro dalį strategijos apimamų funkcinių sričių, tam, kad jos galėtų puoselėti tas pačias vertybes, naudotis tokiomis pat teisėmis ir atlikti tokias pat pareigas, kokios nurodytos atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose;

| 33. | mano, kad Baltijos jūros regiono bendradarbiavimas turėtų būti laikomas prioritetu, be to, turėtų būti bendradarbiaujama pačiu aukščiausiu politiniu valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti, kad Baltijos jūros regiono šalys glaudžiau bendradarbiautų ir kad būtų įgyvendintos politinės ambicijos; norėtų, kad vyktų reguliarūs Baltijos jūros regiono šalių valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimai siekiant įgyvendinti užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Baltijos jūros regiono bendradarbiavimas turėtų būti laikomas prioritetu, be to, turėtų būti bendradarbiaujama pačiu aukščiausiu politiniu valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti, kad Baltijos jūros regiono šalys glaudžiau bendradarbiautų ir kad būtų įgyvendintos politinės ambicijos; norėtų, kad vyktų reguliarūs Baltijos jūros regiono šalių valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimai siekiant įgyvendinti užsibrėžtus tikslus;

Aplinkos ir energetikos aspektai

| 34. | pabrėžia, kad reikia atlikti energetikos infrastruktūrų projektų (šiuo metu įgyvendinamų ir numatomų įgyvendinti ateityje) poveikio aplinkai vertinimą, ypač atsižvelgiant į tarptautines konvencijas; ragina Komisiją parengti atitinkamą reagavimo į technines avarijas ir bet kokias kitas galimas katastrofas planą ir taip pat numatyti, kaip ekonominiu aspektu elgtis tokių įvykių atvejais; pabrėžia, kad tokį pat požiūrį būtina taikyti bet kokio būsimo projekto atžvilgiu siekiant, kad nekiltų pavojus šalių, esančių aplink Baltijos jūrą ir dalyvaujančių kitose būsimose makroregioninėse strategijose, saugumui, aplinkai ir jūrų transporto sąlygoms; mano, kad siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir ekologišką augimą naudinga visuose makroregionuose pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir tiek pat dėmesio skirti aplinkos apsaugos, kelionių ir kitiems aspektams; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia atlikti energetikos infrastruktūrų projektų (šiuo metu įgyvendinamų ir numatomų įgyvendinti ateityje) poveikio aplinkai vertinimą, ypač atsižvelgiant į tarptautines konvencijas; ragina Komisiją parengti atitinkamą reagavimo į technines avarijas ir bet kokias kitas galimas katastrofas planą ir taip pat numatyti, kaip ekonominiu aspektu elgtis tokių įvykių atvejais; pabrėžia, kad tokį pat požiūrį būtina taikyti bet kokio būsimo projekto atžvilgiu siekiant, kad nekiltų pavojus šalių, esančių aplink Baltijos jūrą ir dalyvaujančių kitose būsimose makroregioninėse strategijose, saugumui, aplinkai ir jūrų transporto sąlygoms; mano, kad siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir ekologišką augimą naudinga visuose makroregionuose pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir tiek pat dėmesio skirti aplinkos apsaugos, kelionių ir kitiems aspektams;

| 35. | pabrėžia, kad reikia įsteigti Baltijos jūros aplinkos stebėjimo centrą – ankstyvo įspėjimo apie pavojų sistemą, skirtą kovoti su nelaimingais atsitikimais ir rimta tarpvalstybinių vandenų tarša – ir jungtines pajėgas, kurios tokiomis aplinkybėmis imtųsi veiksmų; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia įsteigti Baltijos jūros aplinkos stebėjimo centrą – ankstyvo įspėjimo apie pavojų sistemą, skirtą kovoti su nelaimingais atsitikimais ir rimta tarpvalstybinių vandenų tarša – ir jungtines pajėgas, kurios tokiomis aplinkybėmis imtųsi veiksmų;

| 36. | atkreipia dėmesį į strateginę Baltijos jūros regiono svarbą bendrų energetikos infrastruktūros, kuri padeda įvairinti energijos gamybą ir tiekimą, projektų, itin daug dėmesio skiriant atsinaujinančios energijos projektams, pavyzdžiui, vėjo jėgainėms (sausumoje ir jūroje), geoterminės energijos arba bioenergijos jėgainėms, kuriose naudojama tame regione gaunama biomasė, rengti; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į strateginę Baltijos jūros regiono svarbą bendrų energetikos infrastruktūros, kuri padeda įvairinti energijos gamybą ir tiekimą, projektų, itin daug dėmesio skiriant atsinaujinančios energijos projektams, pavyzdžiui, vėjo jėgainėms (sausumoje ir jūroje), geoterminės energijos arba bioenergijos jėgainėms, kuriose naudojama tame regione gaunama biomasė, rengti;

| 37. | atkreipia dėmesį į veiksmingą Baltijos jūros valstybių tarybos ir Šiaurės Tarybos bendradarbiavimą energetikos ir klimato sektoriuose pagal Šiaurės dimensiją; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į veiksmingą Baltijos jūros valstybių tarybos ir Šiaurės Tarybos bendradarbiavimą energetikos ir klimato sektoriuose pagal Šiaurės dimensiją;

| 38. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į numatytą branduolinės energetikos plėtrą Baltijos jūros regione ES šalys turi laikytis griežčiausių saugos ir aplinkos apsaugos standartų, o Europos Komisija turi stebėti ir kontroliuoti, ar kaimyninėse šalyse, ypač tose, kuriose šalia išorinių ES sienų ketinama statyti branduolines elektrines, laikomasi tokio pat požiūrio ir tarptautinių konvencijų; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į numatytą branduolinės energetikos plėtrą Baltijos jūros regione ES šalys turi laikytis griežčiausių saugos ir aplinkos apsaugos standartų, o Europos Komisija turi stebėti ir kontroliuoti, ar kaimyninėse šalyse, ypač tose, kuriose šalia išorinių ES sienų ketinama statyti branduolines elektrines, laikomasi tokio pat požiūrio ir tarptautinių konvencijų;

| 39. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės, esančios Baltijos jūros regione, turi skubiai spręsti sudėtingas gamtos apsaugos problemas, kurios daro poveikį šiam regionui, ypač eutrofikacijos, pavojingų jūros dugne susikaupusių cheminių medžiagų poveikio ir grėsmės vandens biologinei įvairovei, visų pirma, nykstančių žuvų rūšių populiacijoms problemas; primena, kad Baltijos jūra yra vienas iš labiausiai užterštų jūrų plotų pasaulyje; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės, esančios Baltijos jūros regione, turi skubiai spręsti sudėtingas gamtos apsaugos problemas, kurios daro poveikį šiam regionui, ypač eutrofikacijos, pavojingų jūros dugne susikaupusių cheminių medžiagų poveikio ir grėsmės vandens biologinei įvairovei, visų pirma, nykstančių žuvų rūšių populiacijoms problemas; primena, kad Baltijos jūra yra vienas iš labiausiai užterštų jūrų plotų pasaulyje;

| 40. | pabrėžia, kad reikia parengti visoms valstybėms narėms bendrą metodiką, kuria naudojantis būtų sudarytas taršos šaltinių sąrašas ir parengtas palaipsnio jų šalinimo planas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad reikia parengti visoms valstybėms narėms bendrą metodiką, kuria naudojantis būtų sudarytas taršos šaltinių sąrašas ir parengtas palaipsnio jų šalinimo planas;

| 41. | džiaugiasi tuo, kad įtrauktas aplinkos tvarumas, kaip pagrindinis ES Baltijos jūros regiono strategijos ir jos veiksmų plano elementas; |
| --- | --- |

41.

džiaugiasi tuo, kad įtrauktas aplinkos tvarumas, kaip pagrindinis ES Baltijos jūros regiono strategijos ir jos veiksmų plano elementas;

| 42. | mano, kad viena iš didžiausių kliūčių, dėl kurios sunku įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategijos tikslus – tai, kad ši strategija nėra suderinta su kitomis ES politikos sritimis, kaip antai BŽŪP, dėl kurios didėja eutrofikacija, ir bendroji žuvininkystės politika (BŽP), kuri nėra tvari aplinkos apsaugos požiūriu; mano, kad BŽŪP ir BŽP reikia reformuoti taip, kad jas įgyvendinant būtų prisidedama prie siekio, kad Baltijos jūros regionas būtų tvarus aplinkos apsaugos požiūriu; |
| --- | --- |

42.

mano, kad viena iš didžiausių kliūčių, dėl kurios sunku įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategijos tikslus – tai, kad ši strategija nėra suderinta su kitomis ES politikos sritimis, kaip antai BŽŪP, dėl kurios didėja eutrofikacija, ir bendroji žuvininkystės politika (BŽP), kuri nėra tvari aplinkos apsaugos požiūriu; mano, kad BŽŪP ir BŽP reikia reformuoti taip, kad jas įgyvendinant būtų prisidedama prie siekio, kad Baltijos jūros regionas būtų tvarus aplinkos apsaugos požiūriu;

Transporto ir turizmo aspektai

| 43. | pabrėžia, kad pirmiausia reikia sukurti veiksmingą ir ekologišką jūros, sausumos ir vidaus vandenų transporto ir komunikacijos tinklą (jūrų transporto tinkle numatant jūrų transportui svarbų vaidmenį pervežant krovinius), kuris suteiktų galimybę numatyti dabartinius ir būsimus sunkumus ir laiku į juos reaguoti, atsižvelgiant į atnaujintos dokumento „Natura 2000“ versijos nuostatas ir skiriant ypač daug dėmesio Baltijos jūros regiono ir kitų Europos regionų jungtims naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi ir Vidurio Europos transporto koridoriumi; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad pirmiausia reikia sukurti veiksmingą ir ekologišką jūros, sausumos ir vidaus vandenų transporto ir komunikacijos tinklą (jūrų transporto tinkle numatant jūrų transportui svarbų vaidmenį pervežant krovinius), kuris suteiktų galimybę numatyti dabartinius ir būsimus sunkumus ir laiku į juos reaguoti, atsižvelgiant į atnaujintos dokumento „Natura 2000“ versijos nuostatas ir skiriant ypač daug dėmesio Baltijos jūros regiono ir kitų Europos regionų jungtims naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi ir Vidurio Europos transporto koridoriumi;

| 44. | mano, kad geresnės jungtys, apimančios visų rūšių transportą, labai prisideda siekiant vystyti stipresnę, labiau į sanglaudą sutelktą ekonomiką Baltijos jūros regione; |
| --- | --- |

44.

mano, kad geresnės jungtys, apimančios visų rūšių transportą, labai prisideda siekiant vystyti stipresnę, labiau į sanglaudą sutelktą ekonomiką Baltijos jūros regione;

| 45. | pabrėžia ypatingą Baltijos valstybių, kurios šiuo metu iš esmės yra izoliuotos nuo Europos transporto tinklo, padėtį ir mano, kad taikant šią strategiją turėtų būti, be kita ko, padedama spręsti tokius klausimus kaip tinkama infrastruktūra ir prieinamumas, taip pat įvairių nacionalinių transporto tinklų sąveikos stoka dėl skirtingų techninių sistemų ir administracinių kliūčių, siekiant Baltijos jūros regione sukurti visapusišką daugiarūšio transporto sistemą; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia ypatingą Baltijos valstybių, kurios šiuo metu iš esmės yra izoliuotos nuo Europos transporto tinklo, padėtį ir mano, kad taikant šią strategiją turėtų būti, be kita ko, padedama spręsti tokius klausimus kaip tinkama infrastruktūra ir prieinamumas, taip pat įvairių nacionalinių transporto tinklų sąveikos stoka dėl skirtingų techninių sistemų ir administracinių kliūčių, siekiant Baltijos jūros regione sukurti visapusišką daugiarūšio transporto sistemą;

| 46. | pabrėžia, kad Baltijos jūros regioną svarbu labiau įtraukti nustatant TEN-T prioritetines ašis, ypač turint mintyje jūrų greitkelius (TEN-T 21), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio pratęsimą (TEN-T 1), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio ir Rostoko-Danijos jūrų kelių jungties gerinimą, ir daryti spartesnę pažangą atnaujinant ir naudojant geležinkelio liniją „Baltica“ (TEN-T 27); taip pat pabrėžia, kad reikia užbaigti Baltijos jūros regiono sujungimą su kitais Europos regionais naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad Baltijos jūros regioną svarbu labiau įtraukti nustatant TEN-T prioritetines ašis, ypač turint mintyje jūrų greitkelius (TEN-T 21), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio pratęsimą (TEN-T 1), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio ir Rostoko-Danijos jūrų kelių jungties gerinimą, ir daryti spartesnę pažangą atnaujinant ir naudojant geležinkelio liniją „Baltica“ (TEN-T 27); taip pat pabrėžia, kad reikia užbaigti Baltijos jūros regiono sujungimą su kitais Europos regionais naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi;

| 47. | pabrėžia, kad svarbu Baltijos jūros regiono transporto pajėgumus plėsti rytų kryptimi, visų pirma siekiant skatinti transporto, ypač geležinkelių, sąveikumą, ir pagreitinti krovinių tranzitą per Europos Sąjungos sienas; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad svarbu Baltijos jūros regiono transporto pajėgumus plėsti rytų kryptimi, visų pirma siekiant skatinti transporto, ypač geležinkelių, sąveikumą, ir pagreitinti krovinių tranzitą per Europos Sąjungos sienas;

| 48. | mano, kad ypatinga pirmenybė turėtų būti teikiama uostų ir vidaus regionų jungtims, įskaitant vidaus vandenų kelius, siekiant užtikrinti, kad visos regiono dalys turėtų naudos didėjant krovininio jūrų transporto mastui; |
| --- | --- |

48.

mano, kad ypatinga pirmenybė turėtų būti teikiama uostų ir vidaus regionų jungtims, įskaitant vidaus vandenų kelius, siekiant užtikrinti, kad visos regiono dalys turėtų naudos didėjant krovininio jūrų transporto mastui;

| 49. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį koordinavimą ir bendradarbiavimą geležinkelių, jūrų uostų, vidaus uostų, terminalų šalies gilumoje ir logistikos srityse siekiant sukurti tvaresnę daugiarūšio transporto sistemą; |
| --- | --- |

49.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį koordinavimą ir bendradarbiavimą geležinkelių, jūrų uostų, vidaus uostų, terminalų šalies gilumoje ir logistikos srityse siekiant sukurti tvaresnę daugiarūšio transporto sistemą;

| 50. | pabrėžia trumpųjų nuotolių jūrų laivybos Baltijos jūroje svarbą ir jos indėlį kuriant veiksmingą ir ekologišką transporto tinklą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos jungčių konkurencingumą siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi jūra; mano, kad dėl šios priežasties Komisija turi kiek įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2010 m. pabaigos, pateikti Europos Parlamentui MARPOL konvencijos patikslinto VI priedo, pagal kurį sieros kiekis jūriniame mazute nuo 2015 m. apribojamas iki 0,1 proc., poveikio Šiaurės jūros ir Baltijos jūros teritorijose, kuriose tikrinamas išmetamas sieros kiekis, vertinimą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia trumpųjų nuotolių jūrų laivybos Baltijos jūroje svarbą ir jos indėlį kuriant veiksmingą ir ekologišką transporto tinklą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos jungčių konkurencingumą siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi jūra; mano, kad dėl šios priežasties Komisija turi kiek įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2010 m. pabaigos, pateikti Europos Parlamentui MARPOL konvencijos patikslinto VI priedo, pagal kurį sieros kiekis jūriniame mazute nuo 2015 m. apribojamas iki 0,1 proc., poveikio Šiaurės jūros ir Baltijos jūros teritorijose, kuriose tikrinamas išmetamas sieros kiekis, vertinimą;

| 51. | teigiamai vertina tai, kad į Komisijos veiksmų planą įtrauktas tikslas siekti, kad Baltijos jūra taptų pavyzdiniu tausiosios laivybos regionu ir jūrų saugos ir saugumo pasaulyje lydere; mano, kad šie tikslai labai svarbūs siekiant išlaikyti ir didinti regiono turizmo potencialą; |
| --- | --- |

51.

teigiamai vertina tai, kad į Komisijos veiksmų planą įtrauktas tikslas siekti, kad Baltijos jūra taptų pavyzdiniu tausiosios laivybos regionu ir jūrų saugos ir saugumo pasaulyje lydere; mano, kad šie tikslai labai svarbūs siekiant išlaikyti ir didinti regiono turizmo potencialą;

| 52. | pripažįsta, kad remiant šį tikslą reikia parengti specialias priemones, įskaitant tinkamą naudojimąsi locmanų arba akivaizdžiai patyrusių jūrininkų paslaugomis sudėtingiausiuose sąsiauriuose ir uostuose ir patikimų finansavimo sistemų nustatymą siekiant vykdyti mokslinius tyrimus ir vystyti tausiąją laivybą; |
| --- | --- |

52.

pripažįsta, kad remiant šį tikslą reikia parengti specialias priemones, įskaitant tinkamą naudojimąsi locmanų arba akivaizdžiai patyrusių jūrininkų paslaugomis sudėtingiausiuose sąsiauriuose ir uostuose ir patikimų finansavimo sistemų nustatymą siekiant vykdyti mokslinius tyrimus ir vystyti tausiąją laivybą;

| 53. | pripažįsta, kad Baltijos jūros regiono geografinė padėtis išskirtinė ir kad ji suteikia galimybę aktyviau plėtoti ryšius su ES ir kaimyninėmis išorės šalimis, taip pat pabrėžia turizmo svarbą regionų ekonomikai ir plėtros galimybę; džiaugiasi dėl to, kad 2-ojo Baltijos jūros turizmo forumo metu priimta deklaracija, kurioje minimi bendri skatinamieji veiksmai, pastangos ieškoti naujų tarptautinių rinkų ir plėtoti infrastruktūrą; |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad Baltijos jūros regiono geografinė padėtis išskirtinė ir kad ji suteikia galimybę aktyviau plėtoti ryšius su ES ir kaimyninėmis išorės šalimis, taip pat pabrėžia turizmo svarbą regionų ekonomikai ir plėtros galimybę; džiaugiasi dėl to, kad 2-ojo Baltijos jūros turizmo forumo metu priimta deklaracija, kurioje minimi bendri skatinamieji veiksmai, pastangos ieškoti naujų tarptautinių rinkų ir plėtoti infrastruktūrą;

| 54. | pabrėžia, kad Hanzos miestų Baltijos regione patrauklumas suteikia unikalią tvaraus turizmo galimybę; taigi pritaria tam, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis dviračių turizmas ir kartu būtų sudaromos ir aplinkai, ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankios sąlygos; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad Hanzos miestų Baltijos regione patrauklumas suteikia unikalią tvaraus turizmo galimybę; taigi pritaria tam, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis dviračių turizmas ir kartu būtų sudaromos ir aplinkai, ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankios sąlygos;

| 55. | mano, kad vandens sporto, sveikatingumo ir mineralinių vandenų kurortų turizmas, kultūros paveldas ir kraštovaizdžiai – tai sritys, teikiančios daug galimybių vystyti turizmą šiame regione; todėl pabrėžia poreikį apsaugoti natūralias pakrančių teritorijas, kraštovaizdį ir kultūros paveldą, nes tai ištekliai, kurie ateityje gali užtikrinti tvarią Baltijos jūros regiono ekonomiką; |
| --- | --- |

55.

mano, kad vandens sporto, sveikatingumo ir mineralinių vandenų kurortų turizmas, kultūros paveldas ir kraštovaizdžiai – tai sritys, teikiančios daug galimybių vystyti turizmą šiame regione; todėl pabrėžia poreikį apsaugoti natūralias pakrančių teritorijas, kraštovaizdį ir kultūros paveldą, nes tai ištekliai, kurie ateityje gali užtikrinti tvarią Baltijos jūros regiono ekonomiką;

| 56. | mano, kad ne mažiau svarbu gerinti transporto jungtis ir šalinti pagrindinius trūkumus, ir atkreipia dėmesį į tai, kad sienos kirtimo sunkumai ties ES rytinės sienos su Rusijos Federacija kontrolės punktais, kur susidaro ilgos sunkvežimių eilės ir todėl kyla grėsmė aplinkai, socialinei darnai, eismo ir vairuotojų saugumui, galėtų būti išspręsti pritaikius šią strategiją tam, kad būtų užtikrintas sklandus prekių srautas Baltijos jūros regione; |
| --- | --- |

56.

mano, kad ne mažiau svarbu gerinti transporto jungtis ir šalinti pagrindinius trūkumus, ir atkreipia dėmesį į tai, kad sienos kirtimo sunkumai ties ES rytinės sienos su Rusijos Federacija kontrolės punktais, kur susidaro ilgos sunkvežimių eilės ir todėl kyla grėsmė aplinkai, socialinei darnai, eismo ir vairuotojų saugumui, galėtų būti išspręsti pritaikius šią strategiją tam, kad būtų užtikrintas sklandus prekių srautas Baltijos jūros regione;

*

* *

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Rusijos Federacijos, Baltarusijos bei Norvegijos vyriausybėms. |
| --- | --- |

57.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Rusijos Federacijos, Baltarusijos bei Norvegijos vyriausybėms.

---

(1)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 3.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 330.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/8

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisES regioninės politikos įnašas kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2

P7_TA(2010)0255

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES regioninės politikos įnašo kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2 (2009/2234(INI))

2011/C 351 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos darbinį dokumentą „Konsultacijos dėl būsimosios 2020 m. Europos Sąjungos strategijos“ (COM(2009)0647),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110),

atsižvelgdamas į Komisijos šeštąją ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitą (COM(2009)0295),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (COM(2009)0114),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (COM(2008)0876),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“ (COM(2008)0868),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įveikti finansinę krizę. Europos veiksmų programa“ (COM(2008)0706),

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2009 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo (COM(2009)0034),

atsižvelgdamas į nacionalines strategines 2009 m. valstybių narių ataskaitas,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) N. 1260/1999 (1),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl sanglaudos politikos. Investicijos į tikrąją ekonomiką (2),

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos šeštosios ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitos (COTER–IV–027),

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų GD parengtą ataskaitą „Europos ekonominės prognozės. 2009 m. ruduo. European Economy 10/2009“,

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų GD parengtą ketvirčio ataskaitą dėl euro zonos padėties, 8 tomas, Nr. 4 (2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7–0206/2010),

| A. | kadangi 2000–2006 m. 15,2 proc. europiečių (69,8 mln.) gyveno tikslo Nr. 2 regionuose, kuriems iš viso skirta 22,5 mlrd. EUR (9,6 proc. visų lėšų) finansavimas, kuriuose sukurta per 730 000 darbo vietų ir kurie pirmavo pagal daugelį rodiklių (užimtumas, naujovės, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla (TP), žmogiškojo kapitalo intensyvumas, švietimas ir mokymas, mokymasis visą gyvenimą), tačiau atsiliekančiuose pagal kitus rodiklius (tiesioginės užsienio investicijos (TUI), našumas), lyginant su konvergencijos regionais, pagal BVP augimą vienam gyventojui, lyginant su vidutiniais rodikliais ES, minėtiesiems regionams gerokai lenkiant (122 proc.) konvergencijos regionus (59 proc.), nors jis šiuo laikotarpiu sumažėjo 4,4 proc., |
| --- | --- |

A.

kadangi 2000–2006 m. 15,2 proc. europiečių (69,8 mln.) gyveno tikslo Nr. 2 regionuose, kuriems iš viso skirta 22,5 mlrd. EUR (9,6 proc. visų lėšų) finansavimas, kuriuose sukurta per 730 000 darbo vietų ir kurie pirmavo pagal daugelį rodiklių (užimtumas, naujovės, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla (TP), žmogiškojo kapitalo intensyvumas, švietimas ir mokymas, mokymasis visą gyvenimą), tačiau atsiliekančiuose pagal kitus rodiklius (tiesioginės užsienio investicijos (TUI), našumas), lyginant su konvergencijos regionais, pagal BVP augimą vienam gyventojui, lyginant su vidutiniais rodikliais ES, minėtiesiems regionams gerokai lenkiant (122 proc.) konvergencijos regionus (59 proc.), nors jis šiuo laikotarpiu sumažėjo 4,4 proc.,

| B. | pažymi, kad, vadovaujantis 2006 m. reforma, pagal tikslą Nr. 2 dabar siekiama stiprinti regionų konkurencingumą ir užimtumą iš viso 168 regionuose 19 valstybių narių, t. y. apimant 314 milijonų gyventojų, 2007–2013 m. iš viso skiriant 54,7 mlrd. EUR (tik šiek tiek mažiau nei 16 proc. bendrų lėšų), ir reikia pabrėžti, kad maždaug 74 proc. šios sumos skirta žinioms tobulinti ir inovacijoms (33,7 proc.) ir geresnėms darbo vietoms bei jų kūrimui skatinti (40 proc.), |
| --- | --- |

B.

pažymi, kad, vadovaujantis 2006 m. reforma, pagal tikslą Nr. 2 dabar siekiama stiprinti regionų konkurencingumą ir užimtumą iš viso 168 regionuose 19 valstybių narių, t. y. apimant 314 milijonų gyventojų, 2007–2013 m. iš viso skiriant 54,7 mlrd. EUR (tik šiek tiek mažiau nei 16 proc. bendrų lėšų), ir reikia pabrėžti, kad maždaug 74 proc. šios sumos skirta žinioms tobulinti ir inovacijoms (33,7 proc.) ir geresnėms darbo vietoms bei jų kūrimui skatinti (40 proc.),

| C. | kadangi, remiantis naujausiomis Komisijos prognozėmis (2009–2011 m.), padėtis darbo rinkoje tebebus nepalanki ir nedarbo lygis ES sieks 10,25 proc., bus prarasta 2,25 proc. darbo vietų 2009 m. ir 1,25 proc. 2010 m. bei pagilės socialinė krizė valstybėse narėse; kadangi svarbiausiuose sektoriuose ES: a) daugėja naujų užsakymų ir gerėja bendra ES pramonės sektoriaus padėtis, nors gamybos lygis 20 proc. žemesnis nei 2008 m. pradžioje, b) toliau vyksta gamybos sektoriaus veiklos nuosmukis ir c) MVĮ toliau patiria sunkumų, norėdamos gauti mikrokreditų (finansavimą), |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis naujausiomis Komisijos prognozėmis (2009–2011 m.), padėtis darbo rinkoje tebebus nepalanki ir nedarbo lygis ES sieks 10,25 proc., bus prarasta 2,25 proc. darbo vietų 2009 m. ir 1,25 proc. 2010 m. bei pagilės socialinė krizė valstybėse narėse; kadangi svarbiausiuose sektoriuose ES: a) daugėja naujų užsakymų ir gerėja bendra ES pramonės sektoriaus padėtis, nors gamybos lygis 20 proc. žemesnis nei 2008 m. pradžioje, b) toliau vyksta gamybos sektoriaus veiklos nuosmukis ir c) MVĮ toliau patiria sunkumų, norėdamos gauti mikrokreditų (finansavimą),

| D. | kadangi tiesa, kad iš pradžių dėl krizės labiau nukentėjo vyrai, tačiau dabar darbo netenka vienodai ir vyrai, ir moterys, o moterų darbo rinkoje daugumoje ES šalių yra mažiau nei vyrų; kadangi kitų krizių laikotarpiu sužinojome, kad moterims sunkiau susirasti kitą darbą, praradus savąjį; kadangi vyrų ir moterų lygybė turi teigiamą poveikį darbo našumui bei ekonomikos augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos, |
| --- | --- |

D.

kadangi tiesa, kad iš pradžių dėl krizės labiau nukentėjo vyrai, tačiau dabar darbo netenka vienodai ir vyrai, ir moterys, o moterų darbo rinkoje daugumoje ES šalių yra mažiau nei vyrų; kadangi kitų krizių laikotarpiu sužinojome, kad moterims sunkiau susirasti kitą darbą, praradus savąjį; kadangi vyrų ir moterų lygybė turi teigiamą poveikį darbo našumui bei ekonomikos augimui, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos,

| E. | pabrėždamas, kad pagal nacionalines strategines 2009 m. ataskaitas ir Komisijos 2010 m. strateginę ataskaitą dėl sanglaudos politikos ir 2007–2013 m. programų įgyvendinimo valstybės narės gana skirtingai taikė Komisijos pasiūlytas sanglaudos politikos įgyvendinimo priemones, būdus ir metodus kovai su krize ir faktinėms išlaidoms didinti, pvz., strateginių gairių ir veiklos programų krypčių ir finansavimo pakeitimus bei atsaką į įgyvendinimo procedūrų supaprastinimą, |
| --- | --- |

E.

pabrėždamas, kad pagal nacionalines strategines 2009 m. ataskaitas ir Komisijos 2010 m. strateginę ataskaitą dėl sanglaudos politikos ir 2007–2013 m. programų įgyvendinimo valstybės narės gana skirtingai taikė Komisijos pasiūlytas sanglaudos politikos įgyvendinimo priemones, būdus ir metodus kovai su krize ir faktinėms išlaidoms didinti, pvz., strateginių gairių ir veiklos programų krypčių ir finansavimo pakeitimus bei atsaką į įgyvendinimo procedūrų supaprastinimą,

| F. | pabrėždamas, kad nuo 2008 m. spalio mėn. Komisija pasiūlė daug priemonių, kuriomis siekiama paspartinti 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, kad būtų sutelkti visi ištekliai ir priemonės siekiant skubiai ir veiksmingai suteikti paramą atkūrimo veiksmams nacionaliniu ir regionų lygmenimis, |
| --- | --- |

F.

pabrėždamas, kad nuo 2008 m. spalio mėn. Komisija pasiūlė daug priemonių, kuriomis siekiama paspartinti 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, kad būtų sutelkti visi ištekliai ir priemonės siekiant skubiai ir veiksmingai suteikti paramą atkūrimo veiksmams nacionaliniu ir regionų lygmenimis,

| G. | kadangi Komisijos strategija, kuria siekiama paspartinti investicijas ir supaprastinti sanglaudos politikos programas teikiant rekomendacijas valstybėms narėms ir teisines ir neteisines priemones, vykdoma trimis kryptimis užtikrinant: a) didesnį sanglaudos programų lankstumą, b) regionų pranašumą ir c) sumanesnį investavimą į sanglaudos programas; kadangi 2010 m. užimtumui ir konkurencingumui skirta 64,3 mlrd. EUR, iš jų 49,4 mlrd. EUR – sanglaudai (2 proc. padidėjimas, palyginti su 2009 m.) ir 14,9 mlrd. EUR – konkurencingumui (7,9 proc. padidėjimas, palyginti su 2009 m.), |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos strategija, kuria siekiama paspartinti investicijas ir supaprastinti sanglaudos politikos programas teikiant rekomendacijas valstybėms narėms ir teisines ir neteisines priemones, vykdoma trimis kryptimis užtikrinant: a) didesnį sanglaudos programų lankstumą, b) regionų pranašumą ir c) sumanesnį investavimą į sanglaudos programas; kadangi 2010 m. užimtumui ir konkurencingumui skirta 64,3 mlrd. EUR, iš jų 49,4 mlrd. EUR – sanglaudai (2 proc. padidėjimas, palyginti su 2009 m.) ir 14,9 mlrd. EUR – konkurencingumui (7,9 proc. padidėjimas, palyginti su 2009 m.),

| 1. | pabrėžia, kad, pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis sulėtėjus ekonomikos augimui, ES regioninė politika yra svarbi Europos ekonomikos atkūrimo plano dalis ir didžiausias Bendrijos investicijų į tikrąją ekonomiką šaltinis, papildantis viešąsias investicijas, įskaitant investavimą regionų ir vietos lygmenimis; pažymi, kad būtina sėkmingai įveikti krizę siekiant, kad didinant Europos regionų konkurencingumą, užimtumo lygį ir patrauklumą, būtų siekiama ilgalaikės ir tvarios plėtros; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad, pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis sulėtėjus ekonomikos augimui, ES regioninė politika yra svarbi Europos ekonomikos atkūrimo plano dalis ir didžiausias Bendrijos investicijų į tikrąją ekonomiką šaltinis, papildantis viešąsias investicijas, įskaitant investavimą regionų ir vietos lygmenimis; pažymi, kad būtina sėkmingai įveikti krizę siekiant, kad didinant Europos regionų konkurencingumą, užimtumo lygį ir patrauklumą, būtų siekiama ilgalaikės ir tvarios plėtros;

| 2. | nurodo, kad struktūriniai fondai yra labai svarbios priemonės, skirtos pertvarkyti regionų ekonomiką ir socialinę sritį ir skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat įgyvendinti Europos ekonomikos atkūrimo planą ir ypač stiprinti konkurencingumą bei kurti darbo vietas, sistemingai ir veiksmingai jas panaudojant; pabrėžia, kad konkurencingumo tikslas negali būti pasiektas pakenkiant regionų bendradarbiavimui ir solidarumui; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad struktūriniai fondai yra labai svarbios priemonės, skirtos pertvarkyti regionų ekonomiką ir socialinę sritį ir skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat įgyvendinti Europos ekonomikos atkūrimo planą ir ypač stiprinti konkurencingumą bei kurti darbo vietas, sistemingai ir veiksmingai jas panaudojant; pabrėžia, kad konkurencingumo tikslas negali būti pasiektas pakenkiant regionų bendradarbiavimui ir solidarumui;

| 3. | džiaugiasi teigiamais rezultatais, kurių pasiekta iki ekonomikos krizės daugelio rodiklių požiūriu tikslo Nr. 2 regionuose, būtent užimtumo, naujovių, tyrimų ir plėtros (TP), žmogiškojo kapitalo intensyvumo, švietimo ir mokymo bei mokymosi visą gyvenimą srityse; pabrėžia, kad dėl ekonominių krizės padarinių negali būti mažinama parama, kuria siekiama padidinti darbo vietų skaičių ir pagerinti esamas darbo vietas, ir ragina toliau išlaikyti šiuos lyginamuosius pranašumus stiprinant tikslo Nr. 2 priemones; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi teigiamais rezultatais, kurių pasiekta iki ekonomikos krizės daugelio rodiklių požiūriu tikslo Nr. 2 regionuose, būtent užimtumo, naujovių, tyrimų ir plėtros (TP), žmogiškojo kapitalo intensyvumo, švietimo ir mokymo bei mokymosi visą gyvenimą srityse; pabrėžia, kad dėl ekonominių krizės padarinių negali būti mažinama parama, kuria siekiama padidinti darbo vietų skaičių ir pagerinti esamas darbo vietas, ir ragina toliau išlaikyti šiuos lyginamuosius pranašumus stiprinant tikslo Nr. 2 priemones;

| 4. | labai pritaria pagrindiniams 2020 m. ES strategijos prioritetams, būtent žiniomis pagrįstam, tvariam ir įtraukiam augimui, pasiekiamam, inter alia, išnaudojant naujus tvaraus ekonomikos augimo būdus plėtojant skaitmeninę ekonomiką, gerinant teritorinės ir socialinės sanglaudos stiprinimo reguliavimo sistemą ir užtikrinant visiems regionams geresnes verslo sąlygas ir aplinką kartu su sąžininga konkurencija, darbo vietų kūrimu, verslumo ir naujovių skatinimu, plėtojant MVĮ ir remiant jų augimą; taip pat pritaria pastangoms skatinti darbo vietų kūrimą ir jau esamų darbo vietų tobulinimą užtikrinant deramas darbo sąlygas vyrams ir moterims ir galimybę mokytis ir tobulinti įgūdžius; ragina toliau stiprinti šias politikos priemones ateityje tobulinant 2020 m. ES strategiją, taip pat ir pasinaudojant Europos bendrosios rinkos pranašumais, ir užtikrinti, kad tikslu Nr. 2 vis dar būtų siekiama ES teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

4.

labai pritaria pagrindiniams 2020 m. ES strategijos prioritetams, būtent žiniomis pagrįstam, tvariam ir įtraukiam augimui, pasiekiamam, inter alia, išnaudojant naujus tvaraus ekonomikos augimo būdus plėtojant skaitmeninę ekonomiką, gerinant teritorinės ir socialinės sanglaudos stiprinimo reguliavimo sistemą ir užtikrinant visiems regionams geresnes verslo sąlygas ir aplinką kartu su sąžininga konkurencija, darbo vietų kūrimu, verslumo ir naujovių skatinimu, plėtojant MVĮ ir remiant jų augimą; taip pat pritaria pastangoms skatinti darbo vietų kūrimą ir jau esamų darbo vietų tobulinimą užtikrinant deramas darbo sąlygas vyrams ir moterims ir galimybę mokytis ir tobulinti įgūdžius; ragina toliau stiprinti šias politikos priemones ateityje tobulinant 2020 m. ES strategiją, taip pat ir pasinaudojant Europos bendrosios rinkos pranašumais, ir užtikrinti, kad tikslu Nr. 2 vis dar būtų siekiama ES teritorinės sanglaudos;

| 5. | susirūpinęs pažymi neigiamus socialinius krizės padarinius tikslo Nr. 2 regionams: didėjantį nedarbą, skurdą ir socialinę atskirtį, žalą labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms (bedarbiams, moterims, pagyvenusiems žmonėms) ir ragina Komisiją imtis iniciatyvos paremti MVĮ siekiant užtikrinti, kad bus išsaugotos esamos darbo vietos ir sukurta kuo daugiau naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

5.

susirūpinęs pažymi neigiamus socialinius krizės padarinius tikslo Nr. 2 regionams: didėjantį nedarbą, skurdą ir socialinę atskirtį, žalą labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms (bedarbiams, moterims, pagyvenusiems žmonėms) ir ragina Komisiją imtis iniciatyvos paremti MVĮ siekiant užtikrinti, kad bus išsaugotos esamos darbo vietos ir sukurta kuo daugiau naujų darbo vietų;

| 6. | pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra 2020 m. ES strategijos pagrindas; sanglaudos politika ir struktūriniai fondai yra svarbiausia priemonė siekiant smarkaus, tvaraus ir viską apimančio augimo tikslų valstybėse narėse bei regionuose; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra 2020 m. ES strategijos pagrindas; sanglaudos politika ir struktūriniai fondai yra svarbiausia priemonė siekiant smarkaus, tvaraus ir viską apimančio augimo tikslų valstybėse narėse bei regionuose;

| 7. | atkreipia dėmesį į didžiulę problemą, kurią kelia nacionalinių įnašų į bendro finansavimo programas mažinimas ir kuri daro neigiamą poveikį tikslui Nr. 2, nes valstybės narės patiria didelius finansinius sunkumus, ir pritaria Komisijos politikai Bendrijos paramos naudojimo klausimu; taigi mano, kad būtina skubiai įgyvendinti Parlamente priimtus dabartinius Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 pakeitimus, mano, kad 100 proc. finansavimas yra pernelyg didelis, kadangi dėl jo valstybės narės nėra skatinamos prisidedant prie finansavimo užtikrinti, kad remiamos priemonės būtų efektyvios ir veiksmingos, ir pritaria Tarybos nuomonei nepritarti dabartiniam vadinamojo spartinimo (angl. frontloading) priemonės tekstui; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į didžiulę problemą, kurią kelia nacionalinių įnašų į bendro finansavimo programas mažinimas ir kuri daro neigiamą poveikį tikslui Nr. 2, nes valstybės narės patiria didelius finansinius sunkumus, ir pritaria Komisijos politikai Bendrijos paramos naudojimo klausimu; taigi mano, kad būtina skubiai įgyvendinti Parlamente priimtus dabartinius Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 pakeitimus, mano, kad 100 proc. finansavimas yra pernelyg didelis, kadangi dėl jo valstybės narės nėra skatinamos prisidedant prie finansavimo užtikrinti, kad remiamos priemonės būtų efektyvios ir veiksmingos, ir pritaria Tarybos nuomonei nepritarti dabartiniam vadinamojo spartinimo (angl. frontloading) priemonės tekstui;

| 8. | pažymi, kad iš 117 veiklos programų, finansuojamų iš ESF, 13 perorientuotos (Austrijai, Vokietijai, Vengrijai, Airijai, Latvijai, Lietuvai, Nyderlandams, Lenkijai, Portugalijai ir Jungtinei Karalystei ir taip pat dvi Ispanijai), pritaikant jas konkretiems poreikiams, susijusiems su krize, ir ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pasinaudoti šio lankstumu perorientuojant savo veiklos programas ir kuo skubiau plačiai apie tai informuoti suinteresuotus regionų ir vietos veikėjus, kad būtų galima suteikti trumpalaikę paramą specifinėms rizikos grupėms ir kategorijoms; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad iš 117 veiklos programų, finansuojamų iš ESF, 13 perorientuotos (Austrijai, Vokietijai, Vengrijai, Airijai, Latvijai, Lietuvai, Nyderlandams, Lenkijai, Portugalijai ir Jungtinei Karalystei ir taip pat dvi Ispanijai), pritaikant jas konkretiems poreikiams, susijusiems su krize, ir ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pasinaudoti šio lankstumu perorientuojant savo veiklos programas ir kuo skubiau plačiai apie tai informuoti suinteresuotus regionų ir vietos veikėjus, kad būtų galima suteikti trumpalaikę paramą specifinėms rizikos grupėms ir kategorijoms;

| 9. | pažymi, kad šeštojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje atsispindi skirtinga socialinė ir ekonominė trijų tipų regionų padėtis, ypač atsižvelgiant į jų kūrybinius pajėgumus, naujoves ir verslumą. Tiek dabartinė ekonomikos krizė, tiek įvairūs kintamieji, darantys poveikį regioninės plėtros galimybėms (demografija, prieinamumas, naujovės ir kt.) išryškina svarbius faktus, į kuriuos turi būti atsižvelgta vertinant vietos ir regionų ekonomikos padėtį ir kuriant veiksmingą sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad šeštojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje atsispindi skirtinga socialinė ir ekonominė trijų tipų regionų padėtis, ypač atsižvelgiant į jų kūrybinius pajėgumus, naujoves ir verslumą. Tiek dabartinė ekonomikos krizė, tiek įvairūs kintamieji, darantys poveikį regioninės plėtros galimybėms (demografija, prieinamumas, naujovės ir kt.) išryškina svarbius faktus, į kuriuos turi būti atsižvelgta vertinant vietos ir regionų ekonomikos padėtį ir kuriant veiksmingą sanglaudos politiką;

| 10. | pritaria Tarybos pasiūlymui 2010 m. 4 proc. padidinti Europos socialinio fondo ir 2 proc. Sanglaudos fondo avansinius mokėjimus, tačiau tik toms valstybėms narėms, kurių BVP sumažėjo daugiau nei dviženkliais procentų skaičiais, arba valstybėms narėms, kurios gavo Tarptautinio valiutos fondo paramą mokėjimų balansui sureguliuoti; ragina Komisiją išsiaiškinti priemonės įgyvendinimo delsimo priežastis ir atrasti N+2/N+3 taisyklių sprendimą, kad valstybės narės neprarastų joms skirtų lėšų; |
| --- | --- |

10.

pritaria Tarybos pasiūlymui 2010 m. 4 proc. padidinti Europos socialinio fondo ir 2 proc. Sanglaudos fondo avansinius mokėjimus, tačiau tik toms valstybėms narėms, kurių BVP sumažėjo daugiau nei dviženkliais procentų skaičiais, arba valstybėms narėms, kurios gavo Tarptautinio valiutos fondo paramą mokėjimų balansui sureguliuoti; ragina Komisiją išsiaiškinti priemonės įgyvendinimo delsimo priežastis ir atrasti N+2/N+3 taisyklių sprendimą, kad valstybės narės neprarastų joms skirtų lėšų;

| 11. | apgailestauja dėl to, kad Komisijos šeštojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje nėra konkrečių kokybinių ir kiekybinių duomenų dėl finansų ir ekonomikos krizės trumpalaikio ir ilgalaikio poveikio ES regionams, ypač susijusių su pačiais svarbiausiais ekonomikos ir socialiniais rodikliais; todėl ragina Komisiją parengti specialią ataskaitą (tyrimą) apie finansų ir ekonomikos krizės poveikį ES regionams, ypač tikslo Nr. 2 regionams ir regionams, kuriems palaipsniui mažinama parama, ir apie galimą regionų skirtumų didėjimą arba mažėjimą krizės sąlygomis; pažymi, kad šie įvertinimai turi būti atlikti nedelsiant, kad galima būtų pasipriešinti nepageidaujamiems pokyčiams ir jais galima būtų pagrįsti pasiūlymą pratęsti tikslo Nr. 2 taikymą vietovėse, kuriose toks pratęsimas gali valstybės lėšoms suteikti pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja dėl to, kad Komisijos šeštojoje ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitoje nėra konkrečių kokybinių ir kiekybinių duomenų dėl finansų ir ekonomikos krizės trumpalaikio ir ilgalaikio poveikio ES regionams, ypač susijusių su pačiais svarbiausiais ekonomikos ir socialiniais rodikliais; todėl ragina Komisiją parengti specialią ataskaitą (tyrimą) apie finansų ir ekonomikos krizės poveikį ES regionams, ypač tikslo Nr. 2 regionams ir regionams, kuriems palaipsniui mažinama parama, ir apie galimą regionų skirtumų didėjimą arba mažėjimą krizės sąlygomis; pažymi, kad šie įvertinimai turi būti atlikti nedelsiant, kad galima būtų pasipriešinti nepageidaujamiems pokyčiams ir jais galima būtų pagrįsti pasiūlymą pratęsti tikslo Nr. 2 taikymą vietovėse, kuriose toks pratęsimas gali valstybės lėšoms suteikti pridėtinę vertę;

| 12. | džiaugiasi paramos priemonėmis įmonėms pagal sanglaudos politiką (apytiksliai 55 mlrd. EUR 2007–2013 m.), kurių dauguma numatyta naujovių diegimui stiprinti, technologijų perdavimui skatinti ir MVĮ modernizuoti, atsižvelgiant į sėkmingų šios srities modelių populiarinimo svarbą, ir supranta, kad siūlomomis priemonėmis pagal numatytus veiksmus įmonių labui turėtų būti siekiama ilgalaikių restruktūrizavimo rezultatų ir perėjimo prie tvaresnės ekonomikos, o ne gesinami gaisrai skatinant ekonomiką, nes tai daugeliu atvejų gali būti nesuderinama su valstybės pagalbos politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi paramos priemonėmis įmonėms pagal sanglaudos politiką (apytiksliai 55 mlrd. EUR 2007–2013 m.), kurių dauguma numatyta naujovių diegimui stiprinti, technologijų perdavimui skatinti ir MVĮ modernizuoti, atsižvelgiant į sėkmingų šios srities modelių populiarinimo svarbą, ir supranta, kad siūlomomis priemonėmis pagal numatytus veiksmus įmonių labui turėtų būti siekiama ilgalaikių restruktūrizavimo rezultatų ir perėjimo prie tvaresnės ekonomikos, o ne gesinami gaisrai skatinant ekonomiką, nes tai daugeliu atvejų gali būti nesuderinama su valstybės pagalbos politikos priemonėmis;

| 13. | pabrėžia, kad siekiant įveikti krizę, reikia investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei naujoves, švietimą ir veiksmingai išteklius naudojančias technologijas; šios investicijos bus naudingos tiek tradiciniams sektoriams ir kaimo vietovėms, tiek aukštos kvalifikacijos paslaugų ekonomikai, taigi sustiprins ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pažymi, kad būtina užtikrinti tinkamą ir prieinamą finansavimą, kur struktūrinių fondų vaidmuo gyvybiškai svarbus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad siekiant įveikti krizę, reikia investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei naujoves, švietimą ir veiksmingai išteklius naudojančias technologijas; šios investicijos bus naudingos tiek tradiciniams sektoriams ir kaimo vietovėms, tiek aukštos kvalifikacijos paslaugų ekonomikai, taigi sustiprins ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pažymi, kad būtina užtikrinti tinkamą ir prieinamą finansavimą, kur struktūrinių fondų vaidmuo gyvybiškai svarbus;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat stebėti krizės poveikį įvairioms struktūrinėms ir vystymosi sritims ir pasinaudoti galimybėmis, kurių teikia finansinės priemonės, asignuojamos pagal tikslą Nr. 2 ir skirtos, visų pirma, verslo ir mažųjų bei vidutinių įmonių bei socialinės ir solidariosios ekonomikos organizacijų paramai, siekiant padidinti jų konkurencingumą ir įdarbinimo galimybes ir sudaryti joms geresnes sąlygas pasinaudoti finansų inžinerijos priemonėmis (JASPERS, JEREMIE, JESSICA ir JASMINE); ragina Komisiją ir valstybes nares šią informaciją naudoti rengiant ir nukreipiant būsimą ES sanglaudos tikslą Nr. 2 į tas regionų ir vietos lygmenų vietoves, kur ES įsikišimas teiktų papildomą naudą (ypač skatintų naujoves turizmo, paslaugų, IT ir pramonės sektoriuose, užtikrintų aplinkos apsaugą ir jos gerinimą, taip pat atsinaujinančios energijos šaltinių ar technologijų plėtrą, kuri gerokai pagerintų tradicinės energijos įmones, nes būtų siekiama mažesnio teršalų išmetimo ir mažinama atliekų gamybą, taip pat skatintų naujoves priminiame sektoriuje); |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat stebėti krizės poveikį įvairioms struktūrinėms ir vystymosi sritims ir pasinaudoti galimybėmis, kurių teikia finansinės priemonės, asignuojamos pagal tikslą Nr. 2 ir skirtos, visų pirma, verslo ir mažųjų bei vidutinių įmonių bei socialinės ir solidariosios ekonomikos organizacijų paramai, siekiant padidinti jų konkurencingumą ir įdarbinimo galimybes ir sudaryti joms geresnes sąlygas pasinaudoti finansų inžinerijos priemonėmis (JASPERS, JEREMIE, JESSICA ir JASMINE); ragina Komisiją ir valstybes nares šią informaciją naudoti rengiant ir nukreipiant būsimą ES sanglaudos tikslą Nr. 2 į tas regionų ir vietos lygmenų vietoves, kur ES įsikišimas teiktų papildomą naudą (ypač skatintų naujoves turizmo, paslaugų, IT ir pramonės sektoriuose, užtikrintų aplinkos apsaugą ir jos gerinimą, taip pat atsinaujinančios energijos šaltinių ar technologijų plėtrą, kuri gerokai pagerintų tradicinės energijos įmones, nes būtų siekiama mažesnio teršalų išmetimo ir mažinama atliekų gamybą, taip pat skatintų naujoves priminiame sektoriuje);

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnaudoti ir skatinti visokeriopą sanglaudos politikos ir konkurencingumo priemonių sinergiją regioniniu, nacionaliniu, tarpvalstybiniu ir europiniu mastu; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares išnaudoti ir skatinti visokeriopą sanglaudos politikos ir konkurencingumo priemonių sinergiją regioniniu, nacionaliniu, tarpvalstybiniu ir europiniu mastu;

| 16. | džiaugiasi Komisijos politika dėl: a) veiklos programų 2000–2006 m. tinkamumo laikotarpio išplėtimo, leidžiant geriau įsisavinti sanglaudos politikos lėšas, b) programų administracinių reikalavimų ir finansų valdymo procedūrų supaprastinimo, kartu vis dar užtikrinant būtiną tikrinimą dėl pasitaikančių klaidų ar sukčiavimo; mano, jog siekiant šių tikslų reikėtų nustatyti sąlygas, kurioms esant būtų skatinama įgyvendinti tinkamus projektus ir būtų galima iš anksto užkirsti kelią piktnaudžiavimui; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi Komisijos politika dėl: a) veiklos programų 2000–2006 m. tinkamumo laikotarpio išplėtimo, leidžiant geriau įsisavinti sanglaudos politikos lėšas, b) programų administracinių reikalavimų ir finansų valdymo procedūrų supaprastinimo, kartu vis dar užtikrinant būtiną tikrinimą dėl pasitaikančių klaidų ar sukčiavimo; mano, jog siekiant šių tikslų reikėtų nustatyti sąlygas, kurioms esant būtų skatinama įgyvendinti tinkamus projektus ir būtų galima iš anksto užkirsti kelią piktnaudžiavimui;

| 17. | pritaria sanglaudos politikos programų 2007–2013 m. išankstiniam finansavimui, kuris leido 2009 m. nedelsiant padidinti investicijų pagal finansavimo paketus, numatytus kiekvienai valstybei narei, likvidumą 6,25 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

17.

pritaria sanglaudos politikos programų 2007–2013 m. išankstiniam finansavimui, kuris leido 2009 m. nedelsiant padidinti investicijų pagal finansavimo paketus, numatytus kiekvienai valstybei narei, likvidumą 6,25 mlrd. EUR;

| 18. | pažymi, kad miestų regionuose bei miestų centruose savaime kyla didelių specifinių socialinių problemų (aukštas nedarbo lygis, marginalizacija, socialinė atskirtis ir pan.), kurios dėl krizės poveikio paaštrėja, ir kad reikia jas išsamiai išnagrinėti siekiant imtis tinkamų trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad miestų regionuose bei miestų centruose savaime kyla didelių specifinių socialinių problemų (aukštas nedarbo lygis, marginalizacija, socialinė atskirtis ir pan.), kurios dėl krizės poveikio paaštrėja, ir kad reikia jas išsamiai išnagrinėti siekiant imtis tinkamų trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių;

| 19. | pritaria didelių projektų (bendra numatyta kaina - 50 mln. EUR ir daugiau) regionuose paramos politikai ir naujoms jų finansavimo priemonėms, kurias pasiūlė Komisija 2009 m., vertina finansų inžinerijos ir bendradarbiavimo su EIB ir (arba) EIF priemonių, ypač JASPERS, JEREMIE ir JESSICA, svarbą ir ragina toliau daugiau nei 25 proc. didinti finansavimą pagal JASPERS (Bendra pagalba paremiant projektus Europos regionuose), skirtą būtent tikslo Nr. 2 regionams, kad būtų skatinama kruopščiai parengti ir labai skubiai įgyvendinti šiuos didelius projektus, kokių šiuo metu vis dar negausu; tikisi, kad ankstesnis finansavimo JASPERS padidinimas turės vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį Europos regionų ekonominio konkurencingumo augimui, ir pritaria, kad būtų periodiškai atliekama gautų rezultatų ir siektų tikslų, skirto finansavimo ir atitinkamiems tikslams įgyvendinti reikalingo finansavimo lyginamoji analizė; |
| --- | --- |

19.

pritaria didelių projektų (bendra numatyta kaina - 50 mln. EUR ir daugiau) regionuose paramos politikai ir naujoms jų finansavimo priemonėms, kurias pasiūlė Komisija 2009 m., vertina finansų inžinerijos ir bendradarbiavimo su EIB ir (arba) EIF priemonių, ypač JASPERS, JEREMIE ir JESSICA, svarbą ir ragina toliau daugiau nei 25 proc. didinti finansavimą pagal JASPERS (Bendra pagalba paremiant projektus Europos regionuose), skirtą būtent tikslo Nr. 2 regionams, kad būtų skatinama kruopščiai parengti ir labai skubiai įgyvendinti šiuos didelius projektus, kokių šiuo metu vis dar negausu; tikisi, kad ankstesnis finansavimo JASPERS padidinimas turės vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį Europos regionų ekonominio konkurencingumo augimui, ir pritaria, kad būtų periodiškai atliekama gautų rezultatų ir siektų tikslų, skirto finansavimo ir atitinkamiems tikslams įgyvendinti reikalingo finansavimo lyginamoji analizė;

| 20. | pabrėžia, kad ES, nacionalinė ir regioninė politika gali būti veiksminga ir efektyvi tik esant tikrai integruotam skirtingų lygmenų (vietos, regionų, nacionalinio, tarptautinio ir ES valdžios institucijų) valdymui; ragina Komisiją įvertinti teritorinio bendradarbiavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis naujovių klausimais siekiant visų sanglaudos politikos tikslų galimybes ir tirti galimybes stiprinti Europos teritorinį bendradarbiavimą skatinant regionų bendradarbiavimą naujovių klausimais; siekiant įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo tikslą (tikslą Nr. 3), taip pat reikėtų didinti galimybes vystyti tarptautinį teritorinį bendradarbiavimą siekiant tikslo Nr. 2; pažymi, kad tokia galimybė šiuo metu užtikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 37 straipsnio 6 dalies b punkto nuostatas; laikosi nuomonės, kad stiprinant teritorinį bendradarbiavimą, nekeičiant bendrųjų sanglaudos tikslų įgyvendinimui numatyto biudžeto, reikėtų skirti daugiau lėšų šiam platesniam teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ES, nacionalinė ir regioninė politika gali būti veiksminga ir efektyvi tik esant tikrai integruotam skirtingų lygmenų (vietos, regionų, nacionalinio, tarptautinio ir ES valdžios institucijų) valdymui; ragina Komisiją įvertinti teritorinio bendradarbiavimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis naujovių klausimais siekiant visų sanglaudos politikos tikslų galimybes ir tirti galimybes stiprinti Europos teritorinį bendradarbiavimą skatinant regionų bendradarbiavimą naujovių klausimais; siekiant įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo tikslą (tikslą Nr. 3), taip pat reikėtų didinti galimybes vystyti tarptautinį teritorinį bendradarbiavimą siekiant tikslo Nr. 2; pažymi, kad tokia galimybė šiuo metu užtikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 37 straipsnio 6 dalies b punkto nuostatas; laikosi nuomonės, kad stiprinant teritorinį bendradarbiavimą, nekeičiant bendrųjų sanglaudos tikslų įgyvendinimui numatyto biudžeto, reikėtų skirti daugiau lėšų šiam platesniam teritoriniam bendradarbiavimui;

| 21. | pritaria siūlomiems įgyvendinimo taisyklių pakeitimams, kuriais siekiama didinti struktūrinių fondų lankstumą ir, esant ypatingoms ekonomikos sąlygoms, padėti jiems prisitaikyti, nedelsiant įgyvendinti 455 programas pagal sanglaudos politikos priemones, ypač tikslo Nr. 2 programų požiūriu, atsižvelgiant į nacionalinių ir regioninių institucijų ir valdymo institucijų poreikį prisitaikyti prie šios naujos padėties, kad būtų išvengta prasto valdymo ar netinkamo lėšų panaudojimo ir kad būtų užtikrinta galimybė perskirstyti likusias lėšas kitiems vykdomiems arba naujiems projektams; prašo valdymo institucijas pasiūlyti, kokiais būdais galima būtų veiksmingiau įgyvendinti tiksle Nr. 2 numatytas veiklos programas; |
| --- | --- |

21.

pritaria siūlomiems įgyvendinimo taisyklių pakeitimams, kuriais siekiama didinti struktūrinių fondų lankstumą ir, esant ypatingoms ekonomikos sąlygoms, padėti jiems prisitaikyti, nedelsiant įgyvendinti 455 programas pagal sanglaudos politikos priemones, ypač tikslo Nr. 2 programų požiūriu, atsižvelgiant į nacionalinių ir regioninių institucijų ir valdymo institucijų poreikį prisitaikyti prie šios naujos padėties, kad būtų išvengta prasto valdymo ar netinkamo lėšų panaudojimo ir kad būtų užtikrinta galimybė perskirstyti likusias lėšas kitiems vykdomiems arba naujiems projektams; prašo valdymo institucijas pasiūlyti, kokiais būdais galima būtų veiksmingiau įgyvendinti tiksle Nr. 2 numatytas veiklos programas;

| 22. | pabrėžia, kad ypatingomis aplinkybėmis, pvz., ekonominės krizės metu, gali būti ypač būtina lanksčiau taikyti N+2 taisyklę, atsižvelgiant į sanglaudos politikos pasiektus tikslus ir ekonominio ciklo pokyčių poveikį viešųjų finansų ir privačių investicijų srityse; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ypatingomis aplinkybėmis, pvz., ekonominės krizės metu, gali būti ypač būtina lanksčiau taikyti N+2 taisyklę, atsižvelgiant į sanglaudos politikos pasiektus tikslus ir ekonominio ciklo pokyčių poveikį viešųjų finansų ir privačių investicijų srityse;

| 23. | rekomenduoja viename regione pagal N+2 ir N+3 likusias nepanaudotas lėšas iš naujo skirti projektams regionuose ir bendruomenių iniciatyvoms; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja viename regione pagal N+2 ir N+3 likusias nepanaudotas lėšas iš naujo skirti projektams regionuose ir bendruomenių iniciatyvoms;

| 24. | ragina Komisiją įvertinti Smulkiojo verslo akto veiksmų planą – iniciatyvą teikti teisėkūros pasiūlymus dėl mažųjų įmonių – praėjus metams nuo jo įgyvendinimo pradžios (2008 m. gruodžio mėn.), pirmiausia, rezultatus, pasiektus stiprinant mažųjų įmonių konkurencingumą ir prieigą prie finansavimo ir veiklos kapitalo, taip pat skatinant kurti inovatyvias įmones, mažinant administracinę naštą ir kt.; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją įvertinti Smulkiojo verslo akto veiksmų planą – iniciatyvą teikti teisėkūros pasiūlymus dėl mažųjų įmonių – praėjus metams nuo jo įgyvendinimo pradžios (2008 m. gruodžio mėn.), pirmiausia, rezultatus, pasiektus stiprinant mažųjų įmonių konkurencingumą ir prieigą prie finansavimo ir veiklos kapitalo, taip pat skatinant kurti inovatyvias įmones, mažinant administracinę naštą ir kt.;

| 25. | pabrėžia vyrų ir moterų lygybės teigiamą poveikį ekonomikos augimui; šiuo požiūriu pastebi, kad, remiantis kai kuriais tyrimais, jeigu moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo rodikliai būtų tokie patys kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc. programavimo laikotarpiu po 2013 m.; taigi ragina ypatingą dėmesį skirti iš struktūrinių fondų finansuojamiems projektams, kuriais skatinama lygybė ir moterų integravimas į darbo rinką; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia vyrų ir moterų lygybės teigiamą poveikį ekonomikos augimui; šiuo požiūriu pastebi, kad, remiantis kai kuriais tyrimais, jeigu moterų užimtumo, ne visos darbo dienos darbo ir našumo rodikliai būtų tokie patys kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc. programavimo laikotarpiu po 2013 m.; taigi ragina ypatingą dėmesį skirti iš struktūrinių fondų finansuojamiems projektams, kuriais skatinama lygybė ir moterų integravimas į darbo rinką;

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0124.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/13

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisDarnusis ateities transportas

P7_TA(2010)0260

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darniojo ateities transporto (2009/2096(INI))

2011/C 351 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą“ (COM(2009)0279),

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 ir 18 d. pirmininkaujančios valstybės narės išvadas dėl Komisijos komunikato „Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą“ (17456/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Europos transporto politika 2010 m. – laikas apsispręsti“ (COM (2001)0370),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ (COM(2006)0314),

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (COM(2007)0140),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija“ (COM(2008)0435),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ekologiškas transportas“ (COM(2008)0433),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pasaulio klimato kaitos apribojimas iki 2 Celsijaus laipsnių. Gairės 2020 metams ir vėliau“ (COM(2007)0002),

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „TEN-T politikos peržiūra, siekiant geriau integruoto Transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką“ (COM(2009)0044),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ (COM(2008)0886),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES krovininio transporto darbotvarkė: našesnis, geriau integruotas ir tvaresnis krovininis transportas Europoje“ (COM(2007)0606),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“ (COM(2007)0607),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistika – tvariojo judumo pagrindas“ (COM(2006)0336),

atsižvelgdamas į Komisijos antrąją geležinkelių transporto rinkos plėtros priežiūros ataskaitą (COM(2009)0676),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ (COM(2009)0008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą ir veiksmų planą, kuriais siekiama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių (COM(2009)0010),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą apie trumpųjų nuotolių laivybą (COM(2004)0453),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos uostams skirtos politikos (COM(2007)0616),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio mobilumo visoje Europoje. Pirma Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (COM(2007)0541),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kelių saugos veiksmų programa. Perpus sumažinti eismo įvykių keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ (COM(2003)0311),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kelių eismo saugumo veiksmų programa. Laikotarpio vidurio ataskaita“ (COM(2006)0074),

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Judumo mieste veiksmų planas“ (COM(2009)0490),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl „ES 2020“ (1),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl trumpųjų nuotolių laivybos (2),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė (3),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugos veiksmų programos vidurio laikotarpio ataskaitos (4),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją „Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente“ (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio įgyvendinimo (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo (7),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl tvarios Europos transporto politikos, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis (8),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio judumo visoje Europoje. Pirmoji Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (9),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto Europoje (10),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl Europos uostams skirtos politikos (11),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ekologiško transporto naudojimo ir išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms (12),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos (13),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (14),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl judumo mieste veiksmų plano (15),

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1070/2009, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 549/2004, (EB) Nr. 550/2004, (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 552/2004, kad būtų pagerintas Europos aviacijos sistemos veikimas ir tvarumas (16),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0189/2010),

| A. | kadangi transporto sektorius yra svarbi Europos Sąjungos ir jos regionų bei miestų vystymosi dalis ir kadangi jis turi tiesioginės įtakos regionų ir miestų konkurencingumui ir socialinei sanglaudai ir dėl to itin prisideda kuriant Europos bendrąją rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi transporto sektorius yra svarbi Europos Sąjungos ir jos regionų bei miestų vystymosi dalis ir kadangi jis turi tiesioginės įtakos regionų ir miestų konkurencingumui ir socialinei sanglaudai ir dėl to itin prisideda kuriant Europos bendrąją rinką,

| B. | kadangi transportui tenka Europos integracijai svarbus trigubas vaidmuo, susijęs su ekonominiu, socialiniu ir teritorinės sanglaudos aspektais, |
| --- | --- |

B.

kadangi transportui tenka Europos integracijai svarbus trigubas vaidmuo, susijęs su ekonominiu, socialiniu ir teritorinės sanglaudos aspektais,

| C. | kadangi transporto sektorius daro labai didelę įtaką ekonomikos ir užimtumo politikos sritims, atsižvelgiant į tai, kad šiame sektoriuje sukuriama 10 proc. ES bendro vidaus produkto ir daugiau kaip 10 mln. darbo vietų, taigi šio sektoriaus vaidmuo įgyvendinant strategiją „ES 2020“ bus itin svarbus, |
| --- | --- |

C.

kadangi transporto sektorius daro labai didelę įtaką ekonomikos ir užimtumo politikos sritims, atsižvelgiant į tai, kad šiame sektoriuje sukuriama 10 proc. ES bendro vidaus produkto ir daugiau kaip 10 mln. darbo vietų, taigi šio sektoriaus vaidmuo įgyvendinant strategiją „ES 2020“ bus itin svarbus,

| D. | kadangi transportas yra esminis Europos politikos elementas, taigi ES būtina finansinė programa, kurioje būtų atsižvelgiama į transporto politikos uždavinius ateinančiais metais, pagal kurią būtų numatyta skatinti ekonomiką artimiausiu metu, padidinti našumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu ir stiprinti Europos, kaip mokslinių tyrimų vietos, vaidmenį, |
| --- | --- |

D.

kadangi transportas yra esminis Europos politikos elementas, taigi ES būtina finansinė programa, kurioje būtų atsižvelgiama į transporto politikos uždavinius ateinančiais metais, pagal kurią būtų numatyta skatinti ekonomiką artimiausiu metu, padidinti našumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu ir stiprinti Europos, kaip mokslinių tyrimų vietos, vaidmenį,

| E. | kadangi transporto sektorius turi didelės įtakos aplinkai ir žmonių gyvenimo kokybei bei sveikatai ir, nors šis sektorius sudaro sąlygas profesiniam ir privačiam žmonių judumui, 2008 m. jam teko 27 proc. viso išmetamo CO2 kiekio, kuris nuo to laiko dar padidėjo; kadangi 2007 m. kelių transporto išmesto CO2 kiekis sudarė 70,9 proc., oro transporto – 12,5 proc., jūrų ir vidaus vandenų laivybos – 15,3 proc., o geležinkelių transporto – 0,6 proc. viso transporto sektoriuje išmesto CO2 kiekio, |
| --- | --- |

E.

kadangi transporto sektorius turi didelės įtakos aplinkai ir žmonių gyvenimo kokybei bei sveikatai ir, nors šis sektorius sudaro sąlygas profesiniam ir privačiam žmonių judumui, 2008 m. jam teko 27 proc. viso išmetamo CO2 kiekio, kuris nuo to laiko dar padidėjo; kadangi 2007 m. kelių transporto išmesto CO2 kiekis sudarė 70,9 proc., oro transporto – 12,5 proc., jūrų ir vidaus vandenų laivybos – 15,3 proc., o geležinkelių transporto – 0,6 proc. viso transporto sektoriuje išmesto CO2 kiekio,

| F. | kadangi Europoje buvo dedamos pastangos padidinti visų rūšių transporto saugumą; vis dėlto, kadangi 2008 m. eismo nelaimėse žuvo apie 39 000 žmonių, 300 000 buvo sunkiai sužeista, todėl reikia ir toliau siekti pažangos visais saugumo aspektais, o ypač kelių transporto sektoriuje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europoje buvo dedamos pastangos padidinti visų rūšių transporto saugumą; vis dėlto, kadangi 2008 m. eismo nelaimėse žuvo apie 39 000 žmonių, 300 000 buvo sunkiai sužeista, todėl reikia ir toliau siekti pažangos visais saugumo aspektais, o ypač kelių transporto sektoriuje,

| G. | kadangi ES su klimato apsauga susijusių teisės aktų rinkinyje įsipareigojo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, palyginti su 1990 m., ir šis tikslas išlieka privalomas, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES su klimato apsauga susijusių teisės aktų rinkinyje įsipareigojo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, palyginti su 1990 m., ir šis tikslas išlieka privalomas,

| H. | kadangi 2001 m. baltojoje knygoje nustatyti tikslai buvo pasiekti tik iš dalies, todėl reikia apsvarstyti, ar šie tikslai turi išlikti, ar juos reikia apibrėžti iš naujo, ir prireikus turi būti dedamos didesnės pastangos, kad jie būtų pasiekti, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2001 m. baltojoje knygoje nustatyti tikslai buvo pasiekti tik iš dalies, todėl reikia apsvarstyti, ar šie tikslai turi išlikti, ar juos reikia apibrėžti iš naujo, ir prireikus turi būti dedamos didesnės pastangos, kad jie būtų pasiekti,

| I. | kadangi dėl Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo problemų, pvz., pavėluoto arba neteisingo įgyvendinimo, itin kenkiama jų veiksmingumui; kadangi atsižvelgiant į tai reikia nedelsiant imtis veiksmų šioje srityje, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo problemų, pvz., pavėluoto arba neteisingo įgyvendinimo, itin kenkiama jų veiksmingumui; kadangi atsižvelgiant į tai reikia nedelsiant imtis veiksmų šioje srityje,

| J. | kadangi Parlamentas turi dirbti nuosekliai, ypač tiesiogiai su transporto politika susijusiose srityse, pvz., aplinkos, socialinės, urbanizacijos, žemėnaudos planavimo, užimtumo ir ekonomikos politikos srityse, |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas turi dirbti nuosekliai, ypač tiesiogiai su transporto politika susijusiose srityse, pvz., aplinkos, socialinės, urbanizacijos, žemėnaudos planavimo, užimtumo ir ekonomikos politikos srityse,

| K. | kadangi finansų ir ekonomikos krizė stipriai paveikė transporto sektorių, tačiau šia situacija reikėtų pasinaudoti kaip galimybe remti arba skatinti šį sektorių galvojant apie jo ateitį, visų pirma skatinti plėtoti tvarias transporto rūšis ir investicijas, kurios, be kita ko, būtų skirtos geležinkelių transportui ir laivybai; kadangi tai padėtų užtikrinti vienodesnes veiklos sąlygas rinkoje, |
| --- | --- |

K.

kadangi finansų ir ekonomikos krizė stipriai paveikė transporto sektorių, tačiau šia situacija reikėtų pasinaudoti kaip galimybe remti arba skatinti šį sektorių galvojant apie jo ateitį, visų pirma skatinti plėtoti tvarias transporto rūšis ir investicijas, kurios, be kita ko, būtų skirtos geležinkelių transportui ir laivybai; kadangi tai padėtų užtikrinti vienodesnes veiklos sąlygas rinkoje,

| L. | kadangi atliekant būsimą agentūrų veiklos peržiūrą, turi būti išnagrinėta papildoma agentūrų veiklos nauda ir būtinybė sukurti Europos transporto agentūrą, |
| --- | --- |

L.

kadangi atliekant būsimą agentūrų veiklos peržiūrą, turi būti išnagrinėta papildoma agentūrų veiklos nauda ir būtinybė sukurti Europos transporto agentūrą,

| M. | kadangi transporto sektoriuje taip pat svarbu nustatyti įvertinamus tikslus, kad būtų galima geriau patikrinti transporto politikos veiksmingumą ir nustatyti socialines ir ekonomines planavimo gaires, taip pat parodyti, kad siūlomos priemonės yra reikalingos nustatytai transporto politikai vykdyti, |
| --- | --- |

M.

kadangi transporto sektoriuje taip pat svarbu nustatyti įvertinamus tikslus, kad būtų galima geriau patikrinti transporto politikos veiksmingumą ir nustatyti socialines ir ekonomines planavimo gaires, taip pat parodyti, kad siūlomos priemonės yra reikalingos nustatytai transporto politikai vykdyti,

| N. | kadangi norint iš esmės plėtoti mokslinius tyrimus, infrastruktūrą ir technologijas reikia skirti atitinkamų finansinių lėšų ir priemonių, |
| --- | --- |

N.

kadangi norint iš esmės plėtoti mokslinius tyrimus, infrastruktūrą ir technologijas reikia skirti atitinkamų finansinių lėšų ir priemonių,

| O. | kadangi vystantis visuomenei ir daugeliui ekonomikos sričių didėja transporto paklausa, todėl itin svarbus visų rūšių transportas; vis dėlto, kadangi įvairių rūšių transporto svarba turėtų būti vertinama atsižvelgiant į šio transporto veiksmingumą ekonomikos, aplinkos, socialinės ir užimtumo politikos aspektais, |
| --- | --- |

O.

kadangi vystantis visuomenei ir daugeliui ekonomikos sričių didėja transporto paklausa, todėl itin svarbus visų rūšių transportas; vis dėlto, kadangi įvairių rūšių transporto svarba turėtų būti vertinama atsižvelgiant į šio transporto veiksmingumą ekonomikos, aplinkos, socialinės ir užimtumo politikos aspektais,

| P. | kadangi būtina, kad ateityje būtų darniai bendradarbiaujama naudojant visų rūšių keleivinį ir krovininį transportą siekiant sukurti saugias, tvarias, logistiniu požiūriu tinkamas ir atitinkamai veiksmingas transporto grandines, įskaitant daugiarūšį transportą ir ilgų nuotolių bei vietos transporto sujungimą, |
| --- | --- |

P.

kadangi būtina, kad ateityje būtų darniai bendradarbiaujama naudojant visų rūšių keleivinį ir krovininį transportą siekiant sukurti saugias, tvarias, logistiniu požiūriu tinkamas ir atitinkamai veiksmingas transporto grandines, įskaitant daugiarūšį transportą ir ilgų nuotolių bei vietos transporto sujungimą,

Socialiniai, ekonominiai ir su aplinka susiję uždaviniai

| 1. | įsitikinęs, kad formuojant bendrą ES politiką būtina turėti aiškią ir nuoseklią transporto kaip pagrindinio bendrosios rinkos sektoriaus ateities viziją, užtikrinant laisvą asmenų ir prekių judėjimą ir teritorinę sanglaudą visoje Europoje; laikosi nuomonės, kad transporto sektorius, kuris ir toliau labai prisidės prie Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo, turi užtikrinti ekonominį našumą ir turi būti plėtojamas nuosekliai taikant aukštus socialinius ir aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

1.

įsitikinęs, kad formuojant bendrą ES politiką būtina turėti aiškią ir nuoseklią transporto kaip pagrindinio bendrosios rinkos sektoriaus ateities viziją, užtikrinant laisvą asmenų ir prekių judėjimą ir teritorinę sanglaudą visoje Europoje; laikosi nuomonės, kad transporto sektorius, kuris ir toliau labai prisidės prie Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo, turi užtikrinti ekonominį našumą ir turi būti plėtojamas nuosekliai taikant aukštus socialinius ir aplinkosaugos standartus;

| 2. | yra įsitikinęs, kad dėl demografinių pokyčių, visų pirma miestuose, atsiras su transportu ir judumu susijusių saugos ir pajėgumų problemų ir kad šiuo požiūriu pagrindinė teisė į judumą, kuri įgyvendinama, be kita ko, užtikrinant didesnį prieinamumą bei trūkstamų infrastruktūros jungčių sukūrimą, ir galimybė ja pasinaudoti itin svarbios; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į minėtuosius klausimus, mieste yra perspektyvios tinkamai integruotos daugelio rūšių transporto grandinės, įskaitant pėsčiųjų ir dviračių takus bei viešąjį transportą; pažymi, kad miestuose tinkamiausios transporto rūšies pasirinkimą lems jau esama infrastruktūra; mano, kad geras susisiekimas viešuoju transportu kaimo vietovėse sumažins naudojimąsi privačiais automobiliais; norėdama, kad būtų sukurtos tvarios miesto ir priemiestinio transporto sistemos ir išsaugotos kaimo bendruomenės, ragina formuoti funkcinius miesto regionus; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad dėl demografinių pokyčių, visų pirma miestuose, atsiras su transportu ir judumu susijusių saugos ir pajėgumų problemų ir kad šiuo požiūriu pagrindinė teisė į judumą, kuri įgyvendinama, be kita ko, užtikrinant didesnį prieinamumą bei trūkstamų infrastruktūros jungčių sukūrimą, ir galimybė ja pasinaudoti itin svarbios; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į minėtuosius klausimus, mieste yra perspektyvios tinkamai integruotos daugelio rūšių transporto grandinės, įskaitant pėsčiųjų ir dviračių takus bei viešąjį transportą; pažymi, kad miestuose tinkamiausios transporto rūšies pasirinkimą lems jau esama infrastruktūra; mano, kad geras susisiekimas viešuoju transportu kaimo vietovėse sumažins naudojimąsi privačiais automobiliais; norėdama, kad būtų sukurtos tvarios miesto ir priemiestinio transporto sistemos ir išsaugotos kaimo bendruomenės, ragina formuoti funkcinius miesto regionus;

| 3. | prašo Komisijos miestams su daugiau kaip 100 000 gyventojų nustatyti Tvariojo judumo mieste planus ir, tinkamai atsižvelgdamas į subsidiarumo principą, ragina miestus parengti judumo planus, pagal kuriuos būtų siūlomos integruoto transporto koncepcijos siekiant sumažinti kenksmingą poveikį aplinkai ir užtikrinti sveikesnį ir veiksmingesnį judumą; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos miestams su daugiau kaip 100 000 gyventojų nustatyti Tvariojo judumo mieste planus ir, tinkamai atsižvelgdamas į subsidiarumo principą, ragina miestus parengti judumo planus, pagal kuriuos būtų siūlomos integruoto transporto koncepcijos siekiant sumažinti kenksmingą poveikį aplinkai ir užtikrinti sveikesnį ir veiksmingesnį judumą;

| 4. | mano, kad didėjant paklausai, be kita ko, kils pajėgumų problemų arba sumažės efektyvumas dėl krovininio transporto infrastruktūros problemų, todėl reikėtų labiau naudoti daugiarūšį transportą ir didinti keleivių ir krovinių saugą, taip pat iš esmės patobulinti infrastruktūrą, ypač pašalinti jau seniai nustatytas kliūtis; |
| --- | --- |

4.

mano, kad didėjant paklausai, be kita ko, kils pajėgumų problemų arba sumažės efektyvumas dėl krovininio transporto infrastruktūros problemų, todėl reikėtų labiau naudoti daugiarūšį transportą ir didinti keleivių ir krovinių saugą, taip pat iš esmės patobulinti infrastruktūrą, ypač pašalinti jau seniai nustatytas kliūtis;

| 5. | pabrėžia, kad dėl eismo išmetamo CO2 kiekio mažinimas yra vienas iš svarbiausių būsimosios ES transporto politikos uždavinių ir kad šiuo tikslu turėtų būti naudojamos visos turimos tvarios priemonės, pvz., iš skirtingų šaltinių gaunamos energijos derinimas, skatinant mokslinius tyrimus ir aplinkai mažiau žalingų technologijų ir transporto rūšių plėtojimą, kainodaros priemonės, visų rūšių transporto išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms, užtikrinant, kad ES lygmeniu gautos pajamos bus panaudotos tvariam judumui gerinti ir kad bus imtasi priemonių pakeisti transporto naudotojų bei specialistų elgseną (didinant informuotumą, skatinant ekologišką elgseną ir t. t.); pažymi, kad pirmenybė turėtų būti teikiama finansinėms paskatoms kurti, užtikrinant, kad nebus iškraipoma konkurencija tarp įvairių rūšių transporto ir valstybių narių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad dėl eismo išmetamo CO2 kiekio mažinimas yra vienas iš svarbiausių būsimosios ES transporto politikos uždavinių ir kad šiuo tikslu turėtų būti naudojamos visos turimos tvarios priemonės, pvz., iš skirtingų šaltinių gaunamos energijos derinimas, skatinant mokslinius tyrimus ir aplinkai mažiau žalingų technologijų ir transporto rūšių plėtojimą, kainodaros priemonės, visų rūšių transporto išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms, užtikrinant, kad ES lygmeniu gautos pajamos bus panaudotos tvariam judumui gerinti ir kad bus imtasi priemonių pakeisti transporto naudotojų bei specialistų elgseną (didinant informuotumą, skatinant ekologišką elgseną ir t. t.); pažymi, kad pirmenybė turėtų būti teikiama finansinėms paskatoms kurti, užtikrinant, kad nebus iškraipoma konkurencija tarp įvairių rūšių transporto ir valstybių narių;

| 6. | pripažįsta, kad, remiantis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) duomenimis, jūrų transportas išmeta 3–5 kartus mažiau CO2 negu sausumos transportas, tačiau yra susirūpinęs tuo, jog prognozuojamas jūrų transporto išmetamas sieros oksidų ir azoto oksidų kiekis 2020 m. bus beveik lygus sausumos transporto išmetamam šių teršalų kiekiui ir kad Tarptautinės jūrų organizacijos bandymas nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo sistemą nedavė rezultatų; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad, remiantis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) duomenimis, jūrų transportas išmeta 3–5 kartus mažiau CO2 negu sausumos transportas, tačiau yra susirūpinęs tuo, jog prognozuojamas jūrų transporto išmetamas sieros oksidų ir azoto oksidų kiekis 2020 m. bus beveik lygus sausumos transporto išmetamam šių teršalų kiekiui ir kad Tarptautinės jūrų organizacijos bandymas nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo sistemą nedavė rezultatų;

| 7. | pabrėžia, kad reikia geriau informuoti visuomenę apie laisvalaikio kelionių padarinius ir ragina Komisiją savo politikoje apsvarstyti laisvalaikio kelionių klausimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad reikia geriau informuoti visuomenę apie laisvalaikio kelionių padarinius ir ragina Komisiją savo politikoje apsvarstyti laisvalaikio kelionių klausimą;

Saugumas

| 8. | pabrėžia, kad saugumas turi išlikti vienu pagrindinių būsimosios transporto politikos tikslų ir kad turi būti užtikrinamas visų rūšių transporto aktyvių ir pasyvių naudotojų saugumas; mano, kad nepaprastai svarbu sumažinti transporto poveikį sveikatai, ypač naudojant naujas technologijas, ir užtikrinti visų rūšių transporto keleivių, ypač riboto judumo asmenų, teises nustatant aiškias ir skaidrias taisykles; remia idėją sukurti Europos Sąjungos keleivių teisių chartiją; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad saugumas turi išlikti vienu pagrindinių būsimosios transporto politikos tikslų ir kad turi būti užtikrinamas visų rūšių transporto aktyvių ir pasyvių naudotojų saugumas; mano, kad nepaprastai svarbu sumažinti transporto poveikį sveikatai, ypač naudojant naujas technologijas, ir užtikrinti visų rūšių transporto keleivių, ypač riboto judumo asmenų, teises nustatant aiškias ir skaidrias taisykles; remia idėją sukurti Europos Sąjungos keleivių teisių chartiją;

| 9. | ragina Komisiją nedelsiant atlikti tyrimą, apimantį valstybių narių geriausią praktiką dėl greičio ribotuvų poveikio įvairioms transporto priemonėms ir miestų bei tarpmiestiniuose keliuose, siekiant parengti teisės aktus, kuriais siekiama sumažinti emisijų kiekį ir padidinti kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją nedelsiant atlikti tyrimą, apimantį valstybių narių geriausią praktiką dėl greičio ribotuvų poveikio įvairioms transporto priemonėms ir miestų bei tarpmiestiniuose keliuose, siekiant parengti teisės aktus, kuriais siekiama sumažinti emisijų kiekį ir padidinti kelių eismo saugumą;

| 10. | pabrėžia, kad transporto sektoriaus darbuotojams būtina užtikrinti asmeninį saugumą ir teisinį tikrumą, be kita ko, sukuriant pakankamai saugių stovėjimo aikštelių ir suderinant kelių eismo taisyklių vykdymą ir sankcijas už jų nesilaikymą; taip pat pabrėžia, kad pradėjus taikyti sankcijas tarpvalstybiniu lygmeniu visiems naudotojams bus galima užtikrinti geresnį kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad transporto sektoriaus darbuotojams būtina užtikrinti asmeninį saugumą ir teisinį tikrumą, be kita ko, sukuriant pakankamai saugių stovėjimo aikštelių ir suderinant kelių eismo taisyklių vykdymą ir sankcijas už jų nesilaikymą; taip pat pabrėžia, kad pradėjus taikyti sankcijas tarpvalstybiniu lygmeniu visiems naudotojams bus galima užtikrinti geresnį kelių eismo saugumą;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad padidėjus krovinių vežimui keliais krovininių automobilių stovėjimo aikštelių Transeuropiniame kelių tinkle (angl. TERN) nepadaugėjo ir dėl to kyla rimtas pavojus, kad profesionalūs vairuotojai gali nesilaikyti nurodymų dėl vairavimo ir poilsio laiko, ypač naktį, o taip pat pavojus eismo saugai apskritai, kol ES valstybėse narėse nebus kokybiškai ir kiekybiškai pagerintos vairuotojų poilsio galimybės; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad padidėjus krovinių vežimui keliais krovininių automobilių stovėjimo aikštelių Transeuropiniame kelių tinkle (angl. TERN) nepadaugėjo ir dėl to kyla rimtas pavojus, kad profesionalūs vairuotojai gali nesilaikyti nurodymų dėl vairavimo ir poilsio laiko, ypač naktį, o taip pat pavojus eismo saugai apskritai, kol ES valstybėse narėse nebus kokybiškai ir kiekybiškai pagerintos vairuotojų poilsio galimybės;

Veiksmingas daugiarūšio transporto naudojimas

| 12. | mano, kad asmenų ir krovininio transporto vystymasis dideliu mastu priklauso nuo efektyvaus įvairių rūšių transporto naudojimo, todėl Europos transporto politikos tikslas turėtų būti veiksmingas daugiarūšio transporto naudojimas, o tai glaudžiai susiję su tikslu mažinti transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekį, taip pat su saugumu ir ekonominiais transporto aspektais; mano, kad tai padės optimaliai perskirstyti įvairių rūšių transporto pajėgumus ir daugiau naudoti tvaresnių rūšių transportą, taip pat užtikrinti įvairių rūšių transporto vidaus sąveiką ir sąveiką su kitų rūšių transportu, skatinti tvaresnes transporto ir logistikos grandines ir galimybes rinktis transporto rūšį, be to, skatinti nenutrūkstamą eismo srautą keičiant vieną transporto rūšį kita ir keliaujant nuo vieno transporto mazgo prie kito; |
| --- | --- |

12.

mano, kad asmenų ir krovininio transporto vystymasis dideliu mastu priklauso nuo efektyvaus įvairių rūšių transporto naudojimo, todėl Europos transporto politikos tikslas turėtų būti veiksmingas daugiarūšio transporto naudojimas, o tai glaudžiai susiję su tikslu mažinti transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekį, taip pat su saugumu ir ekonominiais transporto aspektais; mano, kad tai padės optimaliai perskirstyti įvairių rūšių transporto pajėgumus ir daugiau naudoti tvaresnių rūšių transportą, taip pat užtikrinti įvairių rūšių transporto vidaus sąveiką ir sąveiką su kitų rūšių transportu, skatinti tvaresnes transporto ir logistikos grandines ir galimybes rinktis transporto rūšį, be to, skatinti nenutrūkstamą eismo srautą keičiant vieną transporto rūšį kita ir keliaujant nuo vieno transporto mazgo prie kito;

| 13. | pabrėžia, kad veiksmingas kelių rūšių transporto naudojimas turėtų būti vertinamas ne tik atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo, bet ir į aplinkos apsaugos, socialinius, darbo sąlygų, saugos ir teritorinės sanglaudos kriterijus, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į skirtingas tiek įvairių transporto rūšių, tiek ir į Europos valstybių, regionų ir miestų technines galimybes ir pradinę padėtį; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad veiksmingas kelių rūšių transporto naudojimas turėtų būti vertinamas ne tik atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo, bet ir į aplinkos apsaugos, socialinius, darbo sąlygų, saugos ir teritorinės sanglaudos kriterijus, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į skirtingas tiek įvairių transporto rūšių, tiek ir į Europos valstybių, regionų ir miestų technines galimybes ir pradinę padėtį;

| 14. | pabrėžia, kad norint veiksmingai naudoti kelių rūšių transportą būtina pagerinti infrastruktūrą, be kita ko, kuriant vadinamuosius žaliuosius koridorius, mažinant kliūtis, tobulinant geležinkelių transportą ir laivybą, taip pat naudojant naujas technologijas ir gerinant darbo sąlygas būtina užtikrinti didesnį saugumą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad norint veiksmingai naudoti kelių rūšių transportą būtina pagerinti infrastruktūrą, be kita ko, kuriant vadinamuosius žaliuosius koridorius, mažinant kliūtis, tobulinant geležinkelių transportą ir laivybą, taip pat naudojant naujas technologijas ir gerinant darbo sąlygas būtina užtikrinti didesnį saugumą;

Bendrosios rinkos sukūrimas

| 15. | ragina nuolat tikrinti Europos teisės aktus, jų perkėlimą į nacionalinę teisė ir taikymą siekiant užtikrinti, kad jie būtų veiksmingi; ragina Komisiją nuosekliai šalinti kliūtis, atsiradusias dėl neteisingo arba pavėluoto Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

ragina nuolat tikrinti Europos teisės aktus, jų perkėlimą į nacionalinę teisė ir taikymą siekiant užtikrinti, kad jie būtų veiksmingi; ragina Komisiją nuosekliai šalinti kliūtis, atsiradusias dėl neteisingo arba pavėluoto Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę valstybėse narėse;

| 16. | siūlo, kad remiantis naująja Lisabonos sutartimi ir pritariant Komisijai, būtų skatinama surengti bent vieną bendrą metinį posėdį kartu su nacionalinių parlamentų transporto srities atstovais, siekiant pasidalinti patirtimi ir bendradarbiauti, kad būtų geriau ir veiksmingiau įgyvendinami su transportu susiję ES teisės aktai; |
| --- | --- |

16.

siūlo, kad remiantis naująja Lisabonos sutartimi ir pritariant Komisijai, būtų skatinama surengti bent vieną bendrą metinį posėdį kartu su nacionalinių parlamentų transporto srities atstovais, siekiant pasidalinti patirtimi ir bendradarbiauti, kad būtų geriau ir veiksmingiau įgyvendinami su transportu susiję ES teisės aktai;

| 17. | mano, kad transportas atlieka esminį vaidmenį siekiant baigti kurti Europos bendrąją rinką ir užtikrinti laisvą piliečių ir prekių judėjimą ir kad visose ES valstybėse narėse visų pirma turėtų būti atverta reguliuojama geležinkelių transporto sektoriaus rinka; mano, kad šis visiškas rinkos atvėrimas bus naudingas vartotojams ir kad šis procesas turėtų būti papildomas priemonėmis, skirtomis išsaugoti viešųjų paslaugų kokybę, ilgalaikių investicijų, skirtų infrastruktūrai kurti ir techninei sąveikai užtikrinti, planavimo, kad būtų galima pagerinti priemonių, kurias taikant siekiama išvengti įvairių rūšių transporto vidaus konkurencijos ir konkurencijos tarp skirtingų rūšių transporto iškraipymo, pvz., socialinėje, mokesčių, saugumo ir aplinkos apsaugos srityse, veiksmingumą ir saugą; socialinių ir aplinkosauginių išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms procesas turėtų būti vykdomas palaipsniui, pradedant nuo didesnę taršą keliančio transporto, t. y. kelių ir oro transporto; |
| --- | --- |

17.

mano, kad transportas atlieka esminį vaidmenį siekiant baigti kurti Europos bendrąją rinką ir užtikrinti laisvą piliečių ir prekių judėjimą ir kad visose ES valstybėse narėse visų pirma turėtų būti atverta reguliuojama geležinkelių transporto sektoriaus rinka; mano, kad šis visiškas rinkos atvėrimas bus naudingas vartotojams ir kad šis procesas turėtų būti papildomas priemonėmis, skirtomis išsaugoti viešųjų paslaugų kokybę, ilgalaikių investicijų, skirtų infrastruktūrai kurti ir techninei sąveikai užtikrinti, planavimo, kad būtų galima pagerinti priemonių, kurias taikant siekiama išvengti įvairių rūšių transporto vidaus konkurencijos ir konkurencijos tarp skirtingų rūšių transporto iškraipymo, pvz., socialinėje, mokesčių, saugumo ir aplinkos apsaugos srityse, veiksmingumą ir saugą; socialinių ir aplinkosauginių išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms procesas turėtų būti vykdomas palaipsniui, pradedant nuo didesnę taršą keliančio transporto, t. y. kelių ir oro transporto;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas padėti užbaigti kabotažinio transporto liberalizavimą siekiant sumažinti be krovinio grįžtančių transporto priemonių skaičių ir sukurti tvaresnį kelių ir geležinkelių tinklą numatant daugiau krovininio transporto mazgų; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas padėti užbaigti kabotažinio transporto liberalizavimą siekiant sumažinti be krovinio grįžtančių transporto priemonių skaičių ir sukurti tvaresnį kelių ir geležinkelių tinklą numatant daugiau krovininio transporto mazgų;

| 19. | mano, kad siekiant veiksmingo ir su kitų rūšių transportu suderinto jūrų transporto itin svarbu daugiau dėmesio skirti aiškiam liberalizavimo procesą, kad jis būtų tikrai konkurencingas; |
| --- | --- |

19.

mano, kad siekiant veiksmingo ir su kitų rūšių transportu suderinto jūrų transporto itin svarbu daugiau dėmesio skirti aiškiam liberalizavimo procesą, kad jis būtų tikrai konkurencingas;

| 20. | pabrėžia, kad ekonominių poreikių požiūriu svarbus tikras europinis transporto infrastruktūros (krovininio ir keleivinio geležinkelių transporto koridoriai, bendras Europos dangus, uostai ir jų sąsajos su transporto tinklu, besienė jūrų erdvė, vidaus vandenų laivyba) valdymas siekiant visų rūšių transporto srityse pašalinti „sienų poveikį“ ir padidinti ES konkurencingumą bei patrauklumą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ekonominių poreikių požiūriu svarbus tikras europinis transporto infrastruktūros (krovininio ir keleivinio geležinkelių transporto koridoriai, bendras Europos dangus, uostai ir jų sąsajos su transporto tinklu, besienė jūrų erdvė, vidaus vandenų laivyba) valdymas siekiant visų rūšių transporto srityse pašalinti „sienų poveikį“ ir padidinti ES konkurencingumą bei patrauklumą;

| 21. | ragina sukurti bendrą Europos rezervavimo sistemą siekiant padidinti įvairių rūšių transporto veiksmingumą ir supaprastinti bei padidinti tarpusavio sąveiką; |
| --- | --- |

21.

ragina sukurti bendrą Europos rezervavimo sistemą siekiant padidinti įvairių rūšių transporto veiksmingumą ir supaprastinti bei padidinti tarpusavio sąveiką;

| 22. | pabrėžia, kad transportas daro įtaką socialinei, sveikatos apsaugos ir saugumo politikai ir kad kuriant bendrą transporto erdvę turi būti aukštu lygmeniu suderintos ir Europos lygmeniu vykdant veiksmingą socialinį dialogą nuolat gerinamos užimtumo ir darbo sąlygos ir švietimas bei mokymas; pabrėžia, kad, be kita ko, atitinkamose valstybėse narėse įsteigti Europos mokymo centrai ir ES kompetencijos centrai gali būti naudingi siekiant užtikrinti įvertinamą transporto sektoriaus darbuotojų mokymo kokybę ir jų statuso gerinimą bei abipusio mokymo kursų pripažinimą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad transportas daro įtaką socialinei, sveikatos apsaugos ir saugumo politikai ir kad kuriant bendrą transporto erdvę turi būti aukštu lygmeniu suderintos ir Europos lygmeniu vykdant veiksmingą socialinį dialogą nuolat gerinamos užimtumo ir darbo sąlygos ir švietimas bei mokymas; pabrėžia, kad, be kita ko, atitinkamose valstybėse narėse įsteigti Europos mokymo centrai ir ES kompetencijos centrai gali būti naudingi siekiant užtikrinti įvertinamą transporto sektoriaus darbuotojų mokymo kokybę ir jų statuso gerinimą bei abipusio mokymo kursų pripažinimą;

| 23. | mano, kad norint užtikrinti veiksmingesnę transporto politiką, būtina vertinti ir, atsižvelgiant į rezultatus, prireikus atnaujinti strategijas ir programas (pvz., programą „Galileo“ ir pažangiąsias visų rūšių transporto sistemas (PTS)); mano, kad, be kita ko, vis dar reikia parengti naują kelių eismo saugos programą, atnaujinti transeuropinį transporto tinklą (TEN-T), atlikti programos „Naiades“ laikotarpio vidurio peržiūrą, nedelsiant ir visiškai įgyvendinti programą „Atviras dangus“, Europos oro eismo valdymo sistemą (SESAR) ir Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą, taip pat supaprastinti bei tęsti programą „Marco Polo“; |
| --- | --- |

23.

mano, kad norint užtikrinti veiksmingesnę transporto politiką, būtina vertinti ir, atsižvelgiant į rezultatus, prireikus atnaujinti strategijas ir programas (pvz., programą „Galileo“ ir pažangiąsias visų rūšių transporto sistemas (PTS)); mano, kad, be kita ko, vis dar reikia parengti naują kelių eismo saugos programą, atnaujinti transeuropinį transporto tinklą (TEN-T), atlikti programos „Naiades“ laikotarpio vidurio peržiūrą, nedelsiant ir visiškai įgyvendinti programą „Atviras dangus“, Europos oro eismo valdymo sistemą (SESAR) ir Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą, taip pat supaprastinti bei tęsti programą „Marco Polo“;

Europos agentūros

| 24. | mano, kad techninė sąveika ir jai skirtas finansavimas, taip pat europinis sertifikavimas, standartizacija ir tarpusavio pripažinimas yra itin svarbios gerai veikiančios bendrosios rinkos sudėtinės dalys ir kad veikla šiose srityse turėtų būti viena iš svarbiausių įvairių agentūrų užduočių; pabrėžia, kad visos agentūros turėtų siekti ir netrukus pasiekti panašų aukštą atsakomybės ir kompetencijos lygį ir kad jų veikla turėtų būti reguliariai vertinama; visų pirma ragina Europos geležinkelių agentūrą plėtoti savo potencialą, taip pat ir palaipsniui prisiimti vis didesnę atsakomybę už visų naujų riedmenų ir geležinkelių infrastruktūros sertifikavimą ir reguliarų nacionalinių saugos institucijų ar analogiškų valstybių narių institucijų auditą, kaip nustatyta 2004 m. balandžio 29 d. direktyvoje 2004/49/EB; |
| --- | --- |

24.

mano, kad techninė sąveika ir jai skirtas finansavimas, taip pat europinis sertifikavimas, standartizacija ir tarpusavio pripažinimas yra itin svarbios gerai veikiančios bendrosios rinkos sudėtinės dalys ir kad veikla šiose srityse turėtų būti viena iš svarbiausių įvairių agentūrų užduočių; pabrėžia, kad visos agentūros turėtų siekti ir netrukus pasiekti panašų aukštą atsakomybės ir kompetencijos lygį ir kad jų veikla turėtų būti reguliariai vertinama; visų pirma ragina Europos geležinkelių agentūrą plėtoti savo potencialą, taip pat ir palaipsniui prisiimti vis didesnę atsakomybę už visų naujų riedmenų ir geležinkelių infrastruktūros sertifikavimą ir reguliarų nacionalinių saugos institucijų ar analogiškų valstybių narių institucijų auditą, kaip nustatyta 2004 m. balandžio 29 d. direktyvoje 2004/49/EB;

| 25. | pabrėžia, kad 75 proc. transporto vyksta keliais, todėl prašo apsvarstyti galimybę įsteigti Kelių eismo agentūrą, ypač siekiant padidinti kelių eismo saugumą ir užtikrinti pagrindinę piliečių teisę į saugų judumą remiant naujas programas (pvz., „Galileo“ ar lygiai taip pat pažangiosioms transporto sistemoms tinkančias technologijas) ir vykdant mokslinius tyrimus; taip pat mano, kad agentūrai turėtų būti suteikta galimybė imtis reguliavimo veiksmų, jei reikėtų pašalinti tvarios bendrosios rinkos kliūtis; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad 75 proc. transporto vyksta keliais, todėl prašo apsvarstyti galimybę įsteigti Kelių eismo agentūrą, ypač siekiant padidinti kelių eismo saugumą ir užtikrinti pagrindinę piliečių teisę į saugų judumą remiant naujas programas (pvz., „Galileo“ ar lygiai taip pat pažangiosioms transporto sistemoms tinkančias technologijas) ir vykdant mokslinius tyrimus; taip pat mano, kad agentūrai turėtų būti suteikta galimybė imtis reguliavimo veiksmų, jei reikėtų pašalinti tvarios bendrosios rinkos kliūtis;

| 26. | pažymi, kad institucinė sistema vidaus vandenų laivybos srityje vis dar nesuderinta, todėl prašo kompetentingų institucijų užmegzti nuolatinį ir struktūrinį bendradarbiavimą, kad būtų realizuotas visas šios rūšies transporto potencialas; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad institucinė sistema vidaus vandenų laivybos srityje vis dar nesuderinta, todėl prašo kompetentingų institucijų užmegzti nuolatinį ir struktūrinį bendradarbiavimą, kad būtų realizuotas visas šios rūšies transporto potencialas;

Moksliniai tyrimai ir technologijos

| 27. | ragina transporto sektoriui priimti mokslinių tyrimų ir technologijų darbotvarkę; mano, kad ši darbotvarkė turi būti rengiama bendradarbiaujant su suinteresuotais veikėjais, siekiant suprasti šio sektoriaus poreikius ir pagal juos skirti tinkamą ES finansavimą; mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama projektams, kuriais siekiama mažinti transporto išmetamo CO2 kiekį, didinti tiekimo grandinės skaidrumą bei transporto saugą ir saugumą, gerinti eismo valdymą ir mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

27.

ragina transporto sektoriui priimti mokslinių tyrimų ir technologijų darbotvarkę; mano, kad ši darbotvarkė turi būti rengiama bendradarbiaujant su suinteresuotais veikėjais, siekiant suprasti šio sektoriaus poreikius ir pagal juos skirti tinkamą ES finansavimą; mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama projektams, kuriais siekiama mažinti transporto išmetamo CO2 kiekį, didinti tiekimo grandinės skaidrumą bei transporto saugą ir saugumą, gerinti eismo valdymą ir mažinti administracinę naštą;

| 28. | pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir plėtra bei inovacijos turėtų būti remiamos, nes tai padėtų mažinti išmetamųjų dujų kiekį ir triukšmą ir todėl pagerėtų aplinka naudojant visų rūšių transportą, padidėtų saugumas, nes būtų geriau išnaudotos esamos infrastruktūros teikiamos galimybės ir sumažinti trūkumai, taip pat padidėtų energetinė nepriklausomybė visame transporto tinkle ir naudojant visų rūšių transportą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pažangios, sąveikios ir susietos transporto valdymo ir saugos sistemos, pvz., ERTMS, „Galileo“, SESAR, PTS ir lygiavertės technologijos, turėtų būti remiamos atliekant atitinkamus mokslinius tyrimus, jas plėtojant ir taikant; ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos piliečiai pajustų šių pažangiųjų transporto sistemų teikiamą naudą; pažymi, kad perspektyvioms technologijoms reikia pradėti taikyti būtinas pagrindines sąlygas ir atvirus standartus nesuteikiant pernelyg didelio pranašumo kuriai nors konkrečiai technologijai; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir plėtra bei inovacijos turėtų būti remiamos, nes tai padėtų mažinti išmetamųjų dujų kiekį ir triukšmą ir todėl pagerėtų aplinka naudojant visų rūšių transportą, padidėtų saugumas, nes būtų geriau išnaudotos esamos infrastruktūros teikiamos galimybės ir sumažinti trūkumai, taip pat padidėtų energetinė nepriklausomybė visame transporto tinkle ir naudojant visų rūšių transportą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pažangios, sąveikios ir susietos transporto valdymo ir saugos sistemos, pvz., ERTMS, „Galileo“, SESAR, PTS ir lygiavertės technologijos, turėtų būti remiamos atliekant atitinkamus mokslinius tyrimus, jas plėtojant ir taikant; ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos piliečiai pajustų šių pažangiųjų transporto sistemų teikiamą naudą; pažymi, kad perspektyvioms technologijoms reikia pradėti taikyti būtinas pagrindines sąlygas ir atvirus standartus nesuteikiant pernelyg didelio pranašumo kuriai nors konkrečiai technologijai;

| 29. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į klimato apsaugos ir ES energetinės nepriklausomybės tikslus išmetamas CO2 kiekis turėtų būti mažinamas visų rūšių transporto sektoriuose, kartu vykdant naujoviškų, mažai energijos vartojančių ir ekologiškų technologijų ir atsinaujinančių energijos šaltinių mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad be kita ko, visuose transporto sektoriuose būtų galima naudoti tvaresnes transporto priemones; mano, kad tai taip pat padėtų padidinti Europos įmonių konkurencingumą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į klimato apsaugos ir ES energetinės nepriklausomybės tikslus išmetamas CO2 kiekis turėtų būti mažinamas visų rūšių transporto sektoriuose, kartu vykdant naujoviškų, mažai energijos vartojančių ir ekologiškų technologijų ir atsinaujinančių energijos šaltinių mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad be kita ko, visuose transporto sektoriuose būtų galima naudoti tvaresnes transporto priemones; mano, kad tai taip pat padėtų padidinti Europos įmonių konkurencingumą;

| 30. | pabrėžia būtinybę taikyti vienodas atitinkamas kelių eismo saugos ir nelaimingų įvykių tyrimų sąvokų apibrėžtis, kad būtų galima palyginti rezultatus ir priemones, kurių prireikus imtasi; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia būtinybę taikyti vienodas atitinkamas kelių eismo saugos ir nelaimingų įvykių tyrimų sąvokų apibrėžtis, kad būtų galima palyginti rezultatus ir priemones, kurių prireikus imtasi;

| 31. | pabrėžia, kad transporto dokumentų suderinimas atsižvelgiant į naujausius informacijos perdavimo standartus ir galimybė naudoti juos kelių rūšių transportui tarptautiniu mastu galėtų padėti labai padidinti saugą, pagerinti logistiką ir itin sumažinti administravimo sąnaudas; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad transporto dokumentų suderinimas atsižvelgiant į naujausius informacijos perdavimo standartus ir galimybė naudoti juos kelių rūšių transportui tarptautiniu mastu galėtų padėti labai padidinti saugą, pagerinti logistiką ir itin sumažinti administravimo sąnaudas;

Transporto fondas ir Europos transporto tinklas

| 32. | pabrėžia, kad siekiant vykdyti veiksmingą transporto politiką reikia atitinkamos finansų programos, kuri atitiktų keliamus uždavinius, o tam reikia padidinti esamą transporto ir judumo finansavimą; taigi mano, kad reikėtų:






  a) | sukurti priemonę, skirtą skirtingų transporto finansavimo šaltinių, pagal sanglaudos politiką numatytų lėšų, viešojo ir privataus sektorių partnerystės lėšų arba kitų finansinių priemonių, pvz., garantijų, naudojimui koordinuoti; šie koordinuojami finansavimo šaltiniai turėtų būti naudojami visais valdymo lygmenimis transporto infrastruktūrai gerinti, TEN-T projektams remti, techninei ir veiklos sąveikai užtikrinti, moksliniams tyrimams remti ir pažangiųjų transporto sistemų naudojimui visų rūšių transporto sektoriuose skatinti; skiriant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į skaidrumo kriterijų, siekiant užtikrinti veiksmingą kelių rūšių transporto naudojimą, kaip nurodyta 5 dalyje, taip pat efektyvumą socialinės politikos, saugos ir socialinės, ekonominės bei teritorinės sanglaudos požiūriais; |
| --- | --- | --- |

32.

pabrėžia, kad siekiant vykdyti veiksmingą transporto politiką reikia atitinkamos finansų programos, kuri atitiktų keliamus uždavinius, o tam reikia padidinti esamą transporto ir judumo finansavimą; taigi mano, kad reikėtų:

a)

sukurti priemonę, skirtą skirtingų transporto finansavimo šaltinių, pagal sanglaudos politiką numatytų lėšų, viešojo ir privataus sektorių partnerystės lėšų arba kitų finansinių priemonių, pvz., garantijų, naudojimui koordinuoti; šie koordinuojami finansavimo šaltiniai turėtų būti naudojami visais valdymo lygmenimis transporto infrastruktūrai gerinti, TEN-T projektams remti, techninei ir veiklos sąveikai užtikrinti, moksliniams tyrimams remti ir pažangiųjų transporto sistemų naudojimui visų rūšių transporto sektoriuose skatinti; skiriant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į skaidrumo kriterijų, siekiant užtikrinti veiksmingą kelių rūšių transporto naudojimą, kaip nurodyta 5 dalyje, taip pat efektyvumą socialinės politikos, saugos ir socialinės, ekonominės bei teritorinės sanglaudos požiūriais;

| b) | nustatyti transporto politikos biudžetinius įsipareigojimus pagal daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

b)

nustatyti transporto politikos biudžetinius įsipareigojimus pagal daugiametę finansinę programą;

| c) | atsižvelgiant į Stabilumo ir augimo paktą ir siekiant skatinti vidutinės trukmės bei ilgalaikį tvarumą, numatyti galimybę, kad apskaičiuojant viešąjį deficitą būtų atsižvelgta į ilgalaikes investicijas į transporto infrastruktūras, kuriomis siekiama sustiprinti ekonomikos konkurencingumą, jei Europos Komisija tam iš anksto pritarė; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į Stabilumo ir augimo paktą ir siekiant skatinti vidutinės trukmės bei ilgalaikį tvarumą, numatyti galimybę, kad apskaičiuojant viešąjį deficitą būtų atsižvelgta į ilgalaikes investicijas į transporto infrastruktūras, kuriomis siekiama sustiprinti ekonomikos konkurencingumą, jei Europos Komisija tam iš anksto pritarė;

| d) | panaudojant fondo lėšas, be kita ko, nustatyti bendro finansavimo reikalavimą atsižvelgiant į pajamas, gautas išorės sąnaudas priskyrus vidaus sąnaudoms; |
| --- | --- |

d)

panaudojant fondo lėšas, be kita ko, nustatyti bendro finansavimo reikalavimą atsižvelgiant į pajamas, gautas išorės sąnaudas priskyrus vidaus sąnaudoms;

| 33. | ragina vykdyti nuoseklią ir integruotą transporto politiką, pagal kurią, be kita ko, būtų siekiama skatinti geležinkelių transportą ir laivybą, uostų politiką ir viešąjį keleivių transportą, teikiant finansinę paramą, kuri būtų skiriama neatsižvelgiant į su konkurencija susijusius kriterijus, kaip numatyta pagal ES valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

33.

ragina vykdyti nuoseklią ir integruotą transporto politiką, pagal kurią, be kita ko, būtų siekiama skatinti geležinkelių transportą ir laivybą, uostų politiką ir viešąjį keleivių transportą, teikiant finansinę paramą, kuri būtų skiriama neatsižvelgiant į su konkurencija susijusius kriterijus, kaip numatyta pagal ES valstybės pagalbos taisykles;

| 34. | mano, kad reikia pasinaudoti finansų ir ekonomikos krize kaip galimybe tikslingai remti transporto sektorių ir teikiant finansinę paramą sudaryti galimybes visų pirma investuoti į saugų, ekologišką, taigi tvarų transportą; mano, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti atsižvelgiama į ES investicijas į transporto projektus, kadangi transporto ir judumo sistemos teikia unikalią galimybę kurti stabilias darbo vietas; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia pasinaudoti finansų ir ekonomikos krize kaip galimybe tikslingai remti transporto sektorių ir teikiant finansinę paramą sudaryti galimybes visų pirma investuoti į saugų, ekologišką, taigi tvarų transportą; mano, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti atsižvelgiama į ES investicijas į transporto projektus, kadangi transporto ir judumo sistemos teikia unikalią galimybę kurti stabilias darbo vietas;

| 35. | yra įsitikinęs, kad pagrindinio Europos tinklo bendrame TEN tinkle, kuris išlieka ES transporto politikos prioritetu, apibrėžtį reikia vertinti atsižvelgiant į tvarios plėtros kriterijus Europos, regionų ir vietos lygmenimis ir kad daugiarūšės platformos bei sausumos uostai ir toliau sudaro esminę infrastruktūros dalį, nes taip veiksmingai susiejamas įvairių rūšių transportas; |
| --- | --- |

35.

yra įsitikinęs, kad pagrindinio Europos tinklo bendrame TEN tinkle, kuris išlieka ES transporto politikos prioritetu, apibrėžtį reikia vertinti atsižvelgiant į tvarios plėtros kriterijus Europos, regionų ir vietos lygmenimis ir kad daugiarūšės platformos bei sausumos uostai ir toliau sudaro esminę infrastruktūros dalį, nes taip veiksmingai susiejamas įvairių rūšių transportas;

| 36. | mano, kad TEN-T projektai turi būti ir toliau laikomi ES transporto politikos prioritetais ir kad būtina skubiai spręsti infrastruktūros trūkumo klausimą bei panaikinti pasienio teritorijose vis dar esančias istorines ir geografines kliūtis; pabrėžia, kad TEN-T turėtų būti integruotas į visos Europos ryšių tinklą, kuriant sąsajas taip pat ir už ES ribų, ir mano, kad šį procesą būtų galima paspartinti padidinus finansavimą; |
| --- | --- |

36.

mano, kad TEN-T projektai turi būti ir toliau laikomi ES transporto politikos prioritetais ir kad būtina skubiai spręsti infrastruktūros trūkumo klausimą bei panaikinti pasienio teritorijose vis dar esančias istorines ir geografines kliūtis; pabrėžia, kad TEN-T turėtų būti integruotas į visos Europos ryšių tinklą, kuriant sąsajas taip pat ir už ES ribų, ir mano, kad šį procesą būtų galima paspartinti padidinus finansavimą;

| 37. | ragina siekti, kad pagal Europos transporto politiką būtų skiriama daugiau dėmesio vidaus vandenų laivybos infrastruktūrai, vidaus uostams ir daugiarūšiam jūrų uostų sujungimui su toliau esančiais regionais būtų skiriamas svarbesnis vaidmuo ir daugiau paramos, siekiant sumažinti ES transporto poveikį aplinkai ir padidinti jo saugą; mano, kad įmontavus naujus variklius, kuriuose įdiegtos naujausios išmetamų teršalų kontrolės technologijos, labai padidėtų vidaus vandenų laivų ekologiškumas; |
| --- | --- |

37.

ragina siekti, kad pagal Europos transporto politiką būtų skiriama daugiau dėmesio vidaus vandenų laivybos infrastruktūrai, vidaus uostams ir daugiarūšiam jūrų uostų sujungimui su toliau esančiais regionais būtų skiriamas svarbesnis vaidmuo ir daugiau paramos, siekiant sumažinti ES transporto poveikį aplinkai ir padidinti jo saugą; mano, kad įmontavus naujus variklius, kuriuose įdiegtos naujausios išmetamų teršalų kontrolės technologijos, labai padidėtų vidaus vandenų laivų ekologiškumas;

| 38. | pabrėžia poreikį į trumpųjų nuotolių jūrų laivybos ir jūrų greitkelių projektus pažvelgti platesniu mastu apimant šalis, priklausančias Europos tiesioginei geografinei aplinkai; pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti reikalinga geresnė regionų politikos, plėtros politikos ir transporto politikos sąveika; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia poreikį į trumpųjų nuotolių jūrų laivybos ir jūrų greitkelių projektus pažvelgti platesniu mastu apimant šalis, priklausančias Europos tiesioginei geografinei aplinkai; pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti reikalinga geresnė regionų politikos, plėtros politikos ir transporto politikos sąveika;

| 39. | pripažįsta, kad regioniniams oro uostams tenka ypač svarbus vaidmuo vykdant periferinių ir atokiausių regionų plėtrą, nes jie gerina regionų ryšį su centrais; mano, kad labai naudinga, kur įmanoma, taikyti įvairiarūšio transporto sprendimus; mano, kad susisiekimas geležinkeliais (greitaisiais traukiniais) tarp oro uostų yra itin gera galimybė tvariai susieti skirtingas transporto rūšis; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad regioniniams oro uostams tenka ypač svarbus vaidmuo vykdant periferinių ir atokiausių regionų plėtrą, nes jie gerina regionų ryšį su centrais; mano, kad labai naudinga, kur įmanoma, taikyti įvairiarūšio transporto sprendimus; mano, kad susisiekimas geležinkeliais (greitaisiais traukiniais) tarp oro uostų yra itin gera galimybė tvariai susieti skirtingas transporto rūšis;

Transportas pasaulio kontekste

| 40. | pabrėžia, kad Europos transporto erdvės sukūrimas yra svarbus prioritetas ir kad tai visų rūšių transporto požiūriu, ypač oro transporto ir laivybos srityse, itin priklauso nuo tarptautinio pripažinimo, t. y. nuo susitarimų, kuriuos reikia sudaryti, taigi ES turėtų atlikti vis aktyvesnį vaidmenį atitinkamų tarptautinių organizacijų veikloje; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Europos transporto erdvės sukūrimas yra svarbus prioritetas ir kad tai visų rūšių transporto požiūriu, ypač oro transporto ir laivybos srityse, itin priklauso nuo tarptautinio pripažinimo, t. y. nuo susitarimų, kuriuos reikia sudaryti, taigi ES turėtų atlikti vis aktyvesnį vaidmenį atitinkamų tarptautinių organizacijų veikloje;

Įvertinami 2020 m. tikslai

| 41. | reikalauja siekti aiškių tikslų, kurių įgyvendinimą būtų galima geriau įvertinti ir kurie turėtų būti pasiekti laikotarpiu nuo 2010 m. iki 2020 m., todėl siūlo:






  — | 40 proc. sumažinti žuvusių ir sunkiai sužeistų aktyvių ir pasyvių kelių transporto naudotojų skaičių; šis tikslas turėtų būti įtvirtintas ir būsimojoje Baltojoje knygoje dėl transporto ir naujojoje Kelių eismo saugos veiksmų programoje; |
| --- | --- | --- |

41.

reikalauja siekti aiškių tikslų, kurių įgyvendinimą būtų galima geriau įvertinti ir kurie turėtų būti pasiekti laikotarpiu nuo 2010 m. iki 2020 m., todėl siūlo:

—

40 proc. sumažinti žuvusių ir sunkiai sužeistų aktyvių ir pasyvių kelių transporto naudotojų skaičių; šis tikslas turėtų būti įtvirtintas ir būsimojoje Baltojoje knygoje dėl transporto ir naujojoje Kelių eismo saugos veiksmų programoje;

| — | 40 proc. kiekvienoje valstybėje narėje padidinti sunkiasvorių krovininių automobilių stovėjimo aikštelių Transeuropiniame kelių tinkle (TERN) skaičių, kad būtų užtikrinama eismo sauga ir kad profesionalūs vairuotojai laikytųsi nurodymų dėl poilsio laiko; |
| --- | --- |

—

40 proc. kiekvienoje valstybėje narėje padidinti sunkiasvorių krovininių automobilių stovėjimo aikštelių Transeuropiniame kelių tinkle (TERN) skaičių, kad būtų užtikrinama eismo sauga ir kad profesionalūs vairuotojai laikytųsi nurodymų dėl poilsio laiko;

| — | padvigubinti autobusų, tramvajų ir geležinkelių keleivių (atsižvelgiant į aplinkybes, ir laivų keleivių) skaičių ir 20 proc. padidinti pėstiesiems ir dviratininkams palankių eismo koncepcijų finansavimą, užtikrinant Bendrijos teisės aktuose nustatytas teises, ypač neįgalių ir riboto judumo keleivių teises; |
| --- | --- |

—

padvigubinti autobusų, tramvajų ir geležinkelių keleivių (atsižvelgiant į aplinkybes, ir laivų keleivių) skaičių ir 20 proc. padidinti pėstiesiems ir dviratininkams palankių eismo koncepcijų finansavimą, užtikrinant Bendrijos teisės aktuose nustatytas teises, ypač neįgalių ir riboto judumo keleivių teises;

| — | diegiant atitinkamas naujoves, skatinant alternatyviosios energijos naudojimą ir gerinant keleivių ir krovinių vežimo logistiką 20 proc. sumažinti keliuose, vežant keleivius ir krovinius, išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

—

diegiant atitinkamas naujoves, skatinant alternatyviosios energijos naudojimą ir gerinant keleivių ir krovinių vežimo logistiką 20 proc. sumažinti keliuose, vežant keleivius ir krovinius, išmetamo CO2 kiekį;

| — | 20 proc. sumažinti geležinkelių transporto priemonių sunaudojamos energijos kiekį ir pajėgumą, palyginti su 2010 m. lygiu, ir 40 proc. sumažinti geležinkelių sektoriuje sunaudojamo dyzelino kiekį; šio tikslo siekti kryptingai investuojant į geležinkelių infrastruktūros elektrifikavimą; |
| --- | --- |

—

20 proc. sumažinti geležinkelių transporto priemonių sunaudojamos energijos kiekį ir pajėgumą, palyginti su 2010 m. lygiu, ir 40 proc. sumažinti geležinkelių sektoriuje sunaudojamo dyzelino kiekį; šio tikslo siekti kryptingai investuojant į geležinkelių infrastruktūros elektrifikavimą;

| — | visuose naujuose geležinkelių transporto priemonėse, kurios bus užsakytos pagaminti po 2011 m., įdiegti sąveikią automatinės traukinių greičio kontrolės sistemą, suderinamą su Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS), o visas naujas ir atnaujinamas susisiekimo linijas aprūpinti šia sistema nuo 2011 m.; didinti ES finansavimą ERTMS diegimo plano įgyvendinimui ir plėtrai; |
| --- | --- |

—

visuose naujuose geležinkelių transporto priemonėse, kurios bus užsakytos pagaminti po 2011 m., įdiegti sąveikią automatinės traukinių greičio kontrolės sistemą, suderinamą su Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS), o visas naujas ir atnaujinamas susisiekimo linijas aprūpinti šia sistema nuo 2011 m.; didinti ES finansavimą ERTMS diegimo plano įgyvendinimui ir plėtrai;

| — | iki 2020 m. visoje ES oro transporto erdvėje 30 proc. sumažinti skrydžių metu išmetamą CO2 kiekį; nuo 2020 m. dėl oro transporto sektoriaus augimo turi nedidėti išmetamas anglies dioksido kiekis; |
| --- | --- |

—

iki 2020 m. visoje ES oro transporto erdvėje 30 proc. sumažinti skrydžių metu išmetamą CO2 kiekį; nuo 2020 m. dėl oro transporto sektoriaus augimo turi nedidėti išmetamas anglies dioksido kiekis;

| — | finansiškai skatinti vidaus vandenų laivybos, vidaus uostų ir geležinkelių transporto daugiarūšių jungčių (platformų) tobulinimą, plėtojimą ir prireikus kūrimą ir padidinti jų skaičių 20 proc.; |
| --- | --- |

—

finansiškai skatinti vidaus vandenų laivybos, vidaus uostų ir geležinkelių transporto daugiarūšių jungčių (platformų) tobulinimą, plėtojimą ir prireikus kūrimą ir padidinti jų skaičių 20 proc.;

| — | ne mažiau kaip 10 proc. TEN-T lėšų skirti vidaus vandenų transporto projektams; |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 10 proc. TEN-T lėšų skirti vidaus vandenų transporto projektams;

| 42. | ragina Komisiją stebėti, kaip siekiama šių tikslų ir kasmet Parlamentui teikti ataskaitą apie padarytą pažangą; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją stebėti, kaip siekiama šių tikslų ir kasmet Parlamentui teikti ataskaitą apie padarytą pažangą;

*

* *

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0053.

(2)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 142.

(3)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 609.

(4)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 220.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0345.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0344.

(7)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 154.

(8)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 1.

(9)  OL C 286 E, 2009 11 27, p. 45.

(10)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 79.

(11)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 74.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0119.

(13)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0258.

(14)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0308.

(15)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0307.

(16)  OL L 300, 2009 11 14, p. 34.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/23

---

2010 m. liepos 6 d., antradienis2009 m. Peticijų komiteto veiklos metinė ataskaita

P7_TA(2010)0261

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2009 metais (2009/2139(INI))

2011/C 351 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24 ir 227 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 202 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A7-0186/2010),

| A. | kadangi 2009 m. Peticijų komiteto veiklai įtakos turėjo perėjimas nuo šeštosios prie septintosios Parlamento kadencijos, nemažai komiteto narių pasikeitė ir du trečdaliai narių dalyvauja jo veikloje pirmą kartą, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. Peticijų komiteto veiklai įtakos turėjo perėjimas nuo šeštosios prie septintosios Parlamento kadencijos, nemažai komiteto narių pasikeitė ir du trečdaliai narių dalyvauja jo veikloje pirmą kartą,

| B. | kadangi 2009 m. pasibaigė Europos ombudsmeno kadencija ir Peticijų komitetas tiesiogiai dalyvavo kandidatų į šias pareigas klausymuose, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2009 m. pasibaigė Europos ombudsmeno kadencija ir Peticijų komitetas tiesiogiai dalyvavo kandidatų į šias pareigas klausymuose,

| C. | kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d. ir sudarė būtinas prielaidas piliečiams dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese ir taip sustiprinti komiteto legitimumą ir atsiskaitomumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d. ir sudarė būtinas prielaidas piliečiams dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese ir taip sustiprinti komiteto legitimumą ir atsiskaitomumą,

| D. | kadangi ES piliečiams tiesiogiai atstovauja Parlamentas, o Sutartyje įtvirtinta peticijų teisė sudaro jiems galimybę kreiptis į savo atstovus, kai, jų manymu, pažeidžiamos jų teisės, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES piliečiams tiesiogiai atstovauja Parlamentas, o Sutartyje įtvirtinta peticijų teisė sudaro jiems galimybę kreiptis į savo atstovus, kai, jų manymu, pažeidžiamos jų teisės,

| E. | kadangi Europos teisės aktų įgyvendinimas daro tiesioginį poveikį piliečiams, kurie puikiai gali įvertinti šių aktų efektyvumą ir trūkumus, taip pat informuoti apie spragas, kurias reikėtų pašalinti siekiant užtikrinti, kad būtų siekiama Sąjungos tikslų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos teisės aktų įgyvendinimas daro tiesioginį poveikį piliečiams, kurie puikiai gali įvertinti šių aktų efektyvumą ir trūkumus, taip pat informuoti apie spragas, kurias reikėtų pašalinti siekiant užtikrinti, kad būtų siekiama Sąjungos tikslų,

| F. | atsižvelgdamas į tai, kad pažeidus Europos teisės aktą Europos piliečiai atskirai arba kartu kreipiasi į Parlamentą dėl padėties ištaisymo, |
| --- | --- |

F.

atsižvelgdamas į tai, kad pažeidus Europos teisės aktą Europos piliečiai atskirai arba kartu kreipiasi į Parlamentą dėl padėties ištaisymo,

| G. | kadangi Parlamentas Peticijų komiteto pastangomis turi pareigą išnagrinėti šiuos klausimus ir padaryti viską, kas galima, kad šie pažeidimai būtų pašalinti; kadangi siekdamas piliečiams pasiūlyti tinkamiausius ir greičiausiai įgyvendinamus sprendimus Peticijų komitetas ir toliau stiprino bendradarbiavimą su Komisija, kitais Parlamento komitetais, ES įstaigomis, agentūromis ir tinklais bei valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas Peticijų komiteto pastangomis turi pareigą išnagrinėti šiuos klausimus ir padaryti viską, kas galima, kad šie pažeidimai būtų pašalinti; kadangi siekdamas piliečiams pasiūlyti tinkamiausius ir greičiausiai įgyvendinamus sprendimus Peticijų komitetas ir toliau stiprino bendradarbiavimą su Komisija, kitais Parlamento komitetais, ES įstaigomis, agentūromis ir tinklais bei valstybėmis narėmis,

| H. | kadangi 2009 m. gauta šiek tiek daugiau peticijų nei užregistruota 2008 m. (atitinkamai 1924 ir 1849), ir patvirtinta, kad vis dažniau peticijos teikiamos elektroniniu būdu (2009 m. gauta apie 65 proc., o 2008 m. 60 proc.), |
| --- | --- |

H.

kadangi 2009 m. gauta šiek tiek daugiau peticijų nei užregistruota 2008 m. (atitinkamai 1924 ir 1849), ir patvirtinta, kad vis dažniau peticijos teikiamos elektroniniu būdu (2009 m. gauta apie 65 proc., o 2008 m. 60 proc.),

| I. | kadangi 2009 m. gauta nemažai nepriimtinų peticijų, manoma, kad reikėtų atkreipti dėmesį į piliečių informavimą apie Sąjungos kompetenciją ir jos įvairių institucijų vaidmenį, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2009 m. gauta nemažai nepriimtinų peticijų, manoma, kad reikėtų atkreipti dėmesį į piliečių informavimą apie Sąjungos kompetenciją ir jos įvairių institucijų vaidmenį,

| J. | kadangi dažnai piliečiai Parlamentui teikia peticijas dėl sprendimų, kuriuos priėmė valstybės narės kompetentinga administracinė ar teisėsaugos institucija, ir kadangi piliečiams reikalingos priemonėmis, kuriomis naudodamiesi jie galėtų pareikalauti iš nacionalinių valdžios institucijų atsiskaityti už jų veiklą ES teisėkūros procese ir įgyvendinant teisės aktus, |
| --- | --- |

J.

kadangi dažnai piliečiai Parlamentui teikia peticijas dėl sprendimų, kuriuos priėmė valstybės narės kompetentinga administracinė ar teisėsaugos institucija, ir kadangi piliečiams reikalingos priemonėmis, kuriomis naudodamiesi jie galėtų pareikalauti iš nacionalinių valdžios institucijų atsiskaityti už jų veiklą ES teisėkūros procese ir įgyvendinant teisės aktus,

| K. | kadangi, vadovaujantis Europos ombudsmeno 2009 m. sprendimu dėl skundo 822/2009/BU prieš Komisiją, piliečiai turėtų būti informuojami, kad nacionalinių teismų procesai yra Europos teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse procedūros dalis, taigi Peticijų komitetas negali nagrinėti klausimų, kurie priklauso nacionalinių teismų kompetencijai, arba iš naujo nagrinėti šių teismų sprendimų, |
| --- | --- |

K.

kadangi, vadovaujantis Europos ombudsmeno 2009 m. sprendimu dėl skundo 822/2009/BU prieš Komisiją, piliečiai turėtų būti informuojami, kad nacionalinių teismų procesai yra Europos teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse procedūros dalis, taigi Peticijų komitetas negali nagrinėti klausimų, kurie priklauso nacionalinių teismų kompetencijai, arba iš naujo nagrinėti šių teismų sprendimų,

| L. | kadangi didelės teisminių procedūrų išlaidos, ypač kai kuriose valstybėse narėse, gali būti kliūtis piliečiams ir gali iš tiesų trukdyti jiems kreiptis į kompetentingus nacionalinius teismus, kai jie mano, kad nacionalinės valdžios institucijos pažeidė jų teises, nustatytas pagal ES teisę, |
| --- | --- |

L.

kadangi didelės teisminių procedūrų išlaidos, ypač kai kuriose valstybėse narėse, gali būti kliūtis piliečiams ir gali iš tiesų trukdyti jiems kreiptis į kompetentingus nacionalinius teismus, kai jie mano, kad nacionalinės valdžios institucijos pažeidė jų teises, nustatytas pagal ES teisę,

| M. | kadangi Parlamentui kyla ypatinga problema, kai jam pateikiamos peticijos dėl tariamo nacionalinių teismų vengimo kreiptis į Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo, nors tai būtų privaloma pagal SESV 267 straipsnį, ypač Komisijai nesinaudojant 258 straipsnyje nustatytais jos įgaliojimais imtis veiksmų prieš atitinkamą valstybę narę, |
| --- | --- |

M.

kadangi Parlamentui kyla ypatinga problema, kai jam pateikiamos peticijos dėl tariamo nacionalinių teismų vengimo kreiptis į Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo, nors tai būtų privaloma pagal SESV 267 straipsnį, ypač Komisijai nesinaudojant 258 straipsnyje nustatytais jos įgaliojimais imtis veiksmų prieš atitinkamą valstybę narę,

| N. | kadangi peticijų procedūra taikomu nagrinėjimo metodu ir dėl to, kad Sutarties nuostatos užtikrina peticijų teisę visiems piliečiams ir gyventojams, skiriasi nuo kitų priemonių, taikomų ES lygmeniu, pavyzdžiui, skundų Europos ombudsmenui ar Komisijai, |
| --- | --- |

N.

kadangi peticijų procedūra taikomu nagrinėjimo metodu ir dėl to, kad Sutarties nuostatos užtikrina peticijų teisę visiems piliečiams ir gyventojams, skiriasi nuo kitų priemonių, taikomų ES lygmeniu, pavyzdžiui, skundų Europos ombudsmenui ar Komisijai,

| O. | kadangi piliečiai turi teisę iš Europos institucijų tikėtis, kad įvykus pažeidimui padėtis bus ištaisyta nedelsiant ir pirmiausia ieškant konkretaus sprendimo, taip pat didelio skaidrumo ir aiškumo, be to, kadangi Parlamentas pakartotinai prašė Komisijos naudotis savo, kaip Sutarties sergėtojos, kompetencija ir reaguoti į peticijas pateikusių asmenų atskleistus Europos teisės pažeidimus, ypač tais atvejais, kai ES teisės aktus perkeliant į nacionalinę teisę ES teisė pažeidžiama, |
| --- | --- |

O.

kadangi piliečiai turi teisę iš Europos institucijų tikėtis, kad įvykus pažeidimui padėtis bus ištaisyta nedelsiant ir pirmiausia ieškant konkretaus sprendimo, taip pat didelio skaidrumo ir aiškumo, be to, kadangi Parlamentas pakartotinai prašė Komisijos naudotis savo, kaip Sutarties sergėtojos, kompetencija ir reaguoti į peticijas pateikusių asmenų atskleistus Europos teisės pažeidimus, ypač tais atvejais, kai ES teisės aktus perkeliant į nacionalinę teisę ES teisė pažeidžiama,

| P. | kadangi dažnai peticijose tebereiškiamas susirūpinimas dėl Europos teisės, susijusios su vidaus rinka ir aplinkos apsauga, perkėlimo ir įgyvendinimo ir atsižvelgiant į anksčiau Peticijų komiteto Komisijai pateiktus raginimus užtikrinti griežtesnį ir našesnį įgyvendinimo tikrinimą, |
| --- | --- |

P.

kadangi dažnai peticijose tebereiškiamas susirūpinimas dėl Europos teisės, susijusios su vidaus rinka ir aplinkos apsauga, perkėlimo ir įgyvendinimo ir atsižvelgiant į anksčiau Peticijų komiteto Komisijai pateiktus raginimus užtikrinti griežtesnį ir našesnį įgyvendinimo tikrinimą,

| Q. | kadangi neatsižvelgiant į tai, kad Komisija gali visapusiškai tikrinti atitiktį ES teisei tik tada, kai nacionalinės institucijos priima galutinį sprendimą, labai svarbu, ypač klausimais, susijusiais su aplinkosauga, kuo anksčiau patikrinti, ar vietos, regioninės ir nacionalinės institucijos tinkamai taiko ES teisėje numatytus visus procedūrinius reikalavimus ir esant reikalui atlikti išsamius galiojančių teisės aktų taikymo ir poveikio tyrimus, siekiant gauti visą reikiamą informaciją, |
| --- | --- |

Q.

kadangi neatsižvelgiant į tai, kad Komisija gali visapusiškai tikrinti atitiktį ES teisei tik tada, kai nacionalinės institucijos priima galutinį sprendimą, labai svarbu, ypač klausimais, susijusiais su aplinkosauga, kuo anksčiau patikrinti, ar vietos, regioninės ir nacionalinės institucijos tinkamai taiko ES teisėje numatytus visus procedūrinius reikalavimus ir esant reikalui atlikti išsamius galiojančių teisės aktų taikymo ir poveikio tyrimus, siekiant gauti visą reikiamą informaciją,

| R. | atsižvelgdamas į tai, kad labai svarbu užkirsti kelią tam, kad toliau būtų negrįžtamai prarandama biologinė įvairovė, ypač teritorijose, priskirtose tinklui Natura 2000, ir į valstybių narių įsipareigojimą užtikrinti specialių apsaugos teritorijų apsaugą pagal Buveinių direktyvą (92/43/EEB) ir Paukščių direktyvą (79/409/EEB), |
| --- | --- |

R.

atsižvelgdamas į tai, kad labai svarbu užkirsti kelią tam, kad toliau būtų negrįžtamai prarandama biologinė įvairovė, ypač teritorijose, priskirtose tinklui Natura 2000, ir į valstybių narių įsipareigojimą užtikrinti specialių apsaugos teritorijų apsaugą pagal Buveinių direktyvą (92/43/EEB) ir Paukščių direktyvą (79/409/EEB),

| S. | kadangi peticijose atsispindi Europos teisės daromas poveikis ES piliečių kasdieniniam gyvenimui, pripažįsta, kad reikia imtis visų įmanomų veiksmų siekiant skatinti pažangą, pasiektą užtikrinant ES piliečių teises, |
| --- | --- |

S.

kadangi peticijose atsispindi Europos teisės daromas poveikis ES piliečių kasdieniniam gyvenimui, pripažįsta, kad reikia imtis visų įmanomų veiksmų siekiant skatinti pažangą, pasiektą užtikrinant ES piliečių teises,

| T. | kadangi ankstesnėje savo veikos ataskaitoje ir savo nuomonėje dėl Komisijos metinės Bendrijos teisės taikymo kontrolės ataskaitos Peticijų komitetas prašė nuolat jį informuoti apie tas pažeidimų nagrinėjimo procedūras, dėl kurių peticijose buvo keliami klausimai, |
| --- | --- |

T.

kadangi ankstesnėje savo veikos ataskaitoje ir savo nuomonėje dėl Komisijos metinės Bendrijos teisės taikymo kontrolės ataskaitos Peticijų komitetas prašė nuolat jį informuoti apie tas pažeidimų nagrinėjimo procedūras, dėl kurių peticijose buvo keliami klausimai,

| U. | atsižvelgdamas į tai, kad visų pirma valstybės narės atsakingos už teisingą Europos teisės perkėlimą ir įgyvendinimą ir pripažindamas, kad 2009 m. vis daugiau jų dalyvavo Peticijų komiteto veikloje, |
| --- | --- |

U.

atsižvelgdamas į tai, kad visų pirma valstybės narės atsakingos už teisingą Europos teisės perkėlimą ir įgyvendinimą ir pripažindamas, kad 2009 m. vis daugiau jų dalyvavo Peticijų komiteto veikloje,

| 1. | džiaugiasi sklandžiu Parlamento kadencijų pasikeitimu ir pabrėžia, kad skirtingai nuo kitų Parlamento komitetų nemažai Peticijų komiteto atliekamo darbo buvo perduota naujajai kadencijai, kadangi daug peticijų buvo iki galo neišnagrinėta; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi sklandžiu Parlamento kadencijų pasikeitimu ir pabrėžia, kad skirtingai nuo kitų Parlamento komitetų nemažai Peticijų komiteto atliekamo darbo buvo perduota naujajai kadencijai, kadangi daug peticijų buvo iki galo neišnagrinėta;

| 2. | džiaugiasi, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir yra įsitikinęs, kad Parlamentas aktyviai dalyvaus vystant naująją piliečių iniciatyvos teisę, kad taikant šią priemonę būtų visiškai pasiekti jos tikslai ir būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė ES sprendimų priėmimo procese, piliečiams suteikus galimybę siūlyti ES teisės patobulinimus ir papildymus; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir yra įsitikinęs, kad Parlamentas aktyviai dalyvaus vystant naująją piliečių iniciatyvos teisę, kad taikant šią priemonę būtų visiškai pasiekti jos tikslai ir būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė ES sprendimų priėmimo procese, piliečiams suteikus galimybę siūlyti ES teisės patobulinimus ir papildymus;

| 3. | džiaugiasi 2009 m. pabaigoje Komisijos parengta Žaliąja knyga dėl Europos piliečių iniciatyvos (1), kuri yra pirmasis bandymas idėją įgyvendinti realybėje; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi 2009 m. pabaigoje Komisijos parengta Žaliąja knyga dėl Europos piliečių iniciatyvos (1), kuri yra pirmasis bandymas idėją įgyvendinti realybėje;

| 4. | pažymi, kad Parlamentas jau gavo į kampanijas panašių peticijų, prie kurių pridėta daugiau nei milijonas parašų, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog piliečiai gerai suvoktų skirtumą tarp tokių peticijų ir piliečių iniciatyvos; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Parlamentas jau gavo į kampanijas panašių peticijų, prie kurių pridėta daugiau nei milijonas parašų, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog piliečiai gerai suvoktų skirtumą tarp tokių peticijų ir piliečių iniciatyvos;

| 5. | primena savo rezoliuciją dėl piliečių iniciatyvos (2), prie kurios Peticijų komitetas pridėjo savo nuomonę; ragina Komisiją nustatyti išsamias įgyvendinimo taisykles, kuriose būtų aiškiai numatytas institucijų, dalyvaujančių nagrinėjimo ir sprendimų priėmimo procese, vaidmuo ir pareigos; |
| --- | --- |

5.

primena savo rezoliuciją dėl piliečių iniciatyvos (2), prie kurios Peticijų komitetas pridėjo savo nuomonę; ragina Komisiją nustatyti išsamias įgyvendinimo taisykles, kuriose būtų aiškiai numatytas institucijų, dalyvaujančių nagrinėjimo ir sprendimų priėmimo procese, vaidmuo ir pareigos;

| 6. | džiaugiasi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma, ir pabrėžia, kad ši chartija labai svarbi visiems piliečiams aiškinant ir parodant jų pagrindines teises; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma, ir pabrėžia, kad ši chartija labai svarbi visiems piliečiams aiškinant ir parodant jų pagrindines teises;

| 7. | mano, kad ES ir valstybės narės yra įpareigotos užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi chartijoje numatytų pagrindinių teisių, ir tikisi, kad chartija padės suformuluoti Sąjungos pilietybės sąvoką; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES ir valstybės narės yra įpareigotos užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi chartijoje numatytų pagrindinių teisių, ir tikisi, kad chartija padės suformuluoti Sąjungos pilietybės sąvoką;

| 8. | tikisi, kad bus imtasi visų reikalingų priemonių, siekiant užtikrinti, kad būtų greitai išsiaiškinti visi ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos instituciniai aspektai, ir pabrėžia Peticijų komiteto siekį prisidėti prie Parlamento veiklos šioje srityje; |
| --- | --- |

8.

tikisi, kad bus imtasi visų reikalingų priemonių, siekiant užtikrinti, kad būtų greitai išsiaiškinti visi ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos instituciniai aspektai, ir pabrėžia Peticijų komiteto siekį prisidėti prie Parlamento veiklos šioje srityje;

| 9. | primena savo ankstesnius prašymus, kad atitinkamos Parlamento ir Komisijos tarnybos turėtų visapusiškai peržiūrėti ES piliečiams prieinamas teisių gynimo procedūras, ir pabrėžia, kad svarbu vykdyti derybas dėl peržiūrėto Komisijos ir Parlamento pagrindų susitarimo, kuriame būtų visapusiškai atsižvelgta į didesnes ES piliečių teises, ypač atsižvelgiant į Europos piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

9.

primena savo ankstesnius prašymus, kad atitinkamos Parlamento ir Komisijos tarnybos turėtų visapusiškai peržiūrėti ES piliečiams prieinamas teisių gynimo procedūras, ir pabrėžia, kad svarbu vykdyti derybas dėl peržiūrėto Komisijos ir Parlamento pagrindų susitarimo, kuriame būtų visapusiškai atsižvelgta į didesnes ES piliečių teises, ypač atsižvelgiant į Europos piliečių iniciatyvas;

| 10. | džiaugiasi Komisijos pastangomis modernizuoti pagalbos visuomenei tarnybas, siekiant informuoti ES piliečius apie jų teises ir galimybes ištaisyti padėtį, jei esama pažeidimų, ir apie tai, kad pagrindinėje ES interneto svetainėje visi susiję interneto puslapiai (pvz., SOLVIT ir ECC-Net) buvo paskelbti su viena rubrika „Jūsų teisės ES“; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi Komisijos pastangomis modernizuoti pagalbos visuomenei tarnybas, siekiant informuoti ES piliečius apie jų teises ir galimybes ištaisyti padėtį, jei esama pažeidimų, ir apie tai, kad pagrindinėje ES interneto svetainėje visi susiję interneto puslapiai (pvz., SOLVIT ir ECC-Net) buvo paskelbti su viena rubrika „Jūsų teisės ES“;

| 11. | pažymi, kad Parlamentas pakartotinai kreipėsi į Komisiją, prašydamas parengti aiškią įvairių ES piliečių skundų nagrinėjimo metodų sistemą, ir mano, kad reikia tolesnių veiksmų siekiant galutinio tikslo – rubriką „Jūsų teisės ES“ paversti vartotojui draugiška interneto vieno langelio schema; laukia, kada bus pateiktas pradinis 2008 m. Veiksmų plano įgyvendinimo įvertinimas (3), kuris turėtų būti atliktas 2010 m.; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad Parlamentas pakartotinai kreipėsi į Komisiją, prašydamas parengti aiškią įvairių ES piliečių skundų nagrinėjimo metodų sistemą, ir mano, kad reikia tolesnių veiksmų siekiant galutinio tikslo – rubriką „Jūsų teisės ES“ paversti vartotojui draugiška interneto vieno langelio schema; laukia, kada bus pateiktas pradinis 2008 m. Veiksmų plano įgyvendinimo įvertinimas (3), kuris turėtų būti atliktas 2010 m.;

| 12. | primena savo rezoliuciją dėl 2008 m. Europos ombudsmeno veiklos ir skatina naujai išrinktą ombudsmeną toliau siekti pagerinti Europos administracijos atvirumą ir atsiskaitomybę ir užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kuo atviriau ir kuo arčiau piliečių; |
| --- | --- |

12.

primena savo rezoliuciją dėl 2008 m. Europos ombudsmeno veiklos ir skatina naujai išrinktą ombudsmeną toliau siekti pagerinti Europos administracijos atvirumą ir atsiskaitomybę ir užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kuo atviriau ir kuo arčiau piliečių;

| 13. | patvirtina savo sprendimą remti Ombudsmeno tarnybą siekiant geriau informuoti visuomenę apie savo veiklą, nustatyti Europos institucijų netinkamo administravimo atvejus ir su jais kovoti; tiki, kad, siekiant bendrai pagerinti Europos administraciją, ombudsmenas – vertingas informacijos šaltinis; |
| --- | --- |

13.

patvirtina savo sprendimą remti Ombudsmeno tarnybą siekiant geriau informuoti visuomenę apie savo veiklą, nustatyti Europos institucijų netinkamo administravimo atvejus ir su jais kovoti; tiki, kad, siekiant bendrai pagerinti Europos administraciją, ombudsmenas – vertingas informacijos šaltinis;

| 14. | pabrėžia, kad pagrindinės 2009 m. gautų peticijų, iš kurių beveik 40 proc. įvertintos kaip nepriimtinos, temos tebebuvo aplinkos apsauga, pagrindinės teisės, teisingumas ir vidaus rinka; geografinis peticijų išsidėstymas: dauguma peticijų buvo bendrai Sąjungos klausimais, kitos dėl Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Rumunijos, taigi piliečiai atidžiai stebi Sąjungos veiklą ir imasi veiksmų problemoms spręsti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad pagrindinės 2009 m. gautų peticijų, iš kurių beveik 40 proc. įvertintos kaip nepriimtinos, temos tebebuvo aplinkos apsauga, pagrindinės teisės, teisingumas ir vidaus rinka; geografinis peticijų išsidėstymas: dauguma peticijų buvo bendrai Sąjungos klausimais, kitos dėl Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Rumunijos, taigi piliečiai atidžiai stebi Sąjungos veiklą ir imasi veiksmų problemoms spręsti;

| 15. | pripažįsta peticijų teikėjų ir Parlamento Peticijų komiteto veiklos svarbą saugant Sąjungos aplinką; teigiamai vertina komiteto iniciatyvą užsakyti tyrimą dėl Buveinių direktyvos taikymo prieš tarptautinius biologinės įvairovės metus ir mano, kad jis naudingas įvertinant seną ir parengiant naują ES biologinės įvairovės strategiją; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta peticijų teikėjų ir Parlamento Peticijų komiteto veiklos svarbą saugant Sąjungos aplinką; teigiamai vertina komiteto iniciatyvą užsakyti tyrimą dėl Buveinių direktyvos taikymo prieš tarptautinius biologinės įvairovės metus ir mano, kad jis naudingas įvertinant seną ir parengiant naują ES biologinės įvairovės strategiją;

| 16. | pažymi, kad esama vis daugiau peticijų susijusių su asmenimis, kurie susidūrė su problemomis įgyvendindami asmenų judėjimo laisvę; šios peticijos susijusios su ypač ilgu laiko tarpu, kurį trunka priimančios valstybės narės sprendimas išduoti leidimą gyventi trečiųjų šalių piliečių šeimos nariams, ir su sunkumais, kuriuos jie patiria įgyvendindami balsavimo teisę ir siekdami kvalifikacijos pripažinimo; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad esama vis daugiau peticijų susijusių su asmenimis, kurie susidūrė su problemomis įgyvendindami asmenų judėjimo laisvę; šios peticijos susijusios su ypač ilgu laiko tarpu, kurį trunka priimančios valstybės narės sprendimas išduoti leidimą gyventi trečiųjų šalių piliečių šeimos nariams, ir su sunkumais, kuriuos jie patiria įgyvendindami balsavimo teisę ir siekdami kvalifikacijos pripažinimo;

| 17. | pakartoja ankstesnius savo prašymus Komisijai pateikti praktinių pasiūlymų, kaip būtų galima vartotojų apsaugos nuo nesąžiningos prekybos tvarką pritaikyti smulkiam verslui, atsižvelgiant į savo rezoliuciją dėl klaidinančių žinynų leidėjų (4), kadangi Peticijų komitetas ir toliau gauna peticijas iš klaidinančių žinynų leidėjų aukų; |
| --- | --- |

17.

pakartoja ankstesnius savo prašymus Komisijai pateikti praktinių pasiūlymų, kaip būtų galima vartotojų apsaugos nuo nesąžiningos prekybos tvarką pritaikyti smulkiam verslui, atsižvelgiant į savo rezoliuciją dėl klaidinančių žinynų leidėjų (4), kadangi Peticijų komitetas ir toliau gauna peticijas iš klaidinančių žinynų leidėjų aukų;

| 18. | pripažįsta, kad Komisija atlieka esminį vaidmenį Peticijų komiteto, kuris ir toliau pasitiki Komisijos žiniomis vertinant peticijas, nustatant ES teisės pažeidimus ir siekiant ištaisyti padėtį, veikloje, taip pat pripažįsta Komisijos pastangas greičiau atsakyti į Peticijų komiteto prašymus atlikti tyrimus, kad piliečių nurodytos problemos būtų kuo greičiau išspręstos; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad Komisija atlieka esminį vaidmenį Peticijų komiteto, kuris ir toliau pasitiki Komisijos žiniomis vertinant peticijas, nustatant ES teisės pažeidimus ir siekiant ištaisyti padėtį, veikloje, taip pat pripažįsta Komisijos pastangas greičiau atsakyti į Peticijų komiteto prašymus atlikti tyrimus, kad piliečių nurodytos problemos būtų kuo greičiau išspręstos;

| 19. | ragina Europos Komisiją kuo anksčiau įsikišti, kai peticijose pranešama apie galimą žalą specialiai saugomoms teritorijoms, primenant atitinkamoms vietos valdžios institucijoms apie jų įsipareigojimą užtikrinti vietovių, kurios pagal Direktyvą 92/43/EEB priskiriamos Natura 2000 kategorijai, saugumą, taikant prevencines priemones, kurios padėtų užtikrinti Europos teisėkūros atitiktį; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Komisiją kuo anksčiau įsikišti, kai peticijose pranešama apie galimą žalą specialiai saugomoms teritorijoms, primenant atitinkamoms vietos valdžios institucijoms apie jų įsipareigojimą užtikrinti vietovių, kurios pagal Direktyvą 92/43/EEB priskiriamos Natura 2000 kategorijai, saugumą, taikant prevencines priemones, kurios padėtų užtikrinti Europos teisėkūros atitiktį;

| 20. | sveikina naujai išrinktus Komisijos narius, ypač už tarpinstitucinius santykius ir administravimą atsakingą Komisijos narį, ir tikisi, kad jie kiek įmanoma glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiaus su Peticijų komitetu ir gerbs jo, kaip vieno iš svarbiausių piliečių ir ES institucijų bendravimo tarpininko, vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

sveikina naujai išrinktus Komisijos narius, ypač už tarpinstitucinius santykius ir administravimą atsakingą Komisijos narį, ir tikisi, kad jie kiek įmanoma glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiaus su Peticijų komitetu ir gerbs jo, kaip vieno iš svarbiausių piliečių ir ES institucijų bendravimo tarpininko, vaidmenį;

| 21. | apgailestauja, kad Komisija dar neišnagrinėjo pakartotinių Peticijų komiteto prašymų nuolat oficialiai informuoti apie procedūrų, susijusių su neatsakytomis peticijomis dėl pažeidimų, pažangą; pabrėžia, kad nors ir sveikintina tai, jog Komisijos sprendimai dėl pažeidimų procedūrų pagal Sutarties 258 ir 2602 straipsnius spausdinami kiekvieną mėnesį, ši informacija nepakankama, kad būtų galima patenkinti minėtuosius prašymus; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad Komisija dar neišnagrinėjo pakartotinių Peticijų komiteto prašymų nuolat oficialiai informuoti apie procedūrų, susijusių su neatsakytomis peticijomis dėl pažeidimų, pažangą; pabrėžia, kad nors ir sveikintina tai, jog Komisijos sprendimai dėl pažeidimų procedūrų pagal Sutarties 258 ir 2602 straipsnius spausdinami kiekvieną mėnesį, ši informacija nepakankama, kad būtų galima patenkinti minėtuosius prašymus;

| 22. | mano, kad stebėti pažeidimų procedūras pagal Komisijos pranešimus spaudai ir bandyti pritaikyti juos peticijoms – nereikalingas Peticijų komiteto laiko ir išteklių švaistymas, ypač tais atvejais, kai susiduriama su horizontaliaisiais pažeidimais, taip pat prašo Komisijos pranešti Peticijų komitetui apie jam svarbias procedūras dėl pažeidimų; |
| --- | --- |

22.

mano, kad stebėti pažeidimų procedūras pagal Komisijos pranešimus spaudai ir bandyti pritaikyti juos peticijoms – nereikalingas Peticijų komiteto laiko ir išteklių švaistymas, ypač tais atvejais, kai susiduriama su horizontaliaisiais pažeidimais, taip pat prašo Komisijos pranešti Peticijų komitetui apie jam svarbias procedūras dėl pažeidimų;

| 23. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog ES piliečiai turėtų naudotis tokiu pačiu skaidrumo lygiu, nesvarbu, ar jie pateikia oficialų skundą, ar kreipiasi į Parlamentą su peticija, taigi dar kartą ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų geriau pripažįstama peticijų procedūra, ir įgyvendinti savo vaidmenį išaiškinant Europos teisės pažeidimus, dėl kurių buvo pradėta procedūra dėl pažeidimo; |
| --- | --- |

23.

pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog ES piliečiai turėtų naudotis tokiu pačiu skaidrumo lygiu, nesvarbu, ar jie pateikia oficialų skundą, ar kreipiasi į Parlamentą su peticija, taigi dar kartą ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų geriau pripažįstama peticijų procedūra, ir įgyvendinti savo vaidmenį išaiškinant Europos teisės pažeidimus, dėl kurių buvo pradėta procedūra dėl pažeidimo;

| 24. | primena, kad daugeliu atvejų peticijose atskleidžiamos problemos, susijusios su Europos teisės perkėlimu ir įgyvendinimu, ir pripažįsta, kad proceso dėl pažeidimų pradžia nebūtinai reiškia, kad piliečių problemos bus greitai išspręstos, atsižvelgiant į šių procedūrų nagrinėjimo trukmę; |
| --- | --- |

24.

primena, kad daugeliu atvejų peticijose atskleidžiamos problemos, susijusios su Europos teisės perkėlimu ir įgyvendinimu, ir pripažįsta, kad proceso dėl pažeidimų pradžia nebūtinai reiškia, kad piliečių problemos bus greitai išspręstos, atsižvelgiant į šių procedūrų nagrinėjimo trukmę;

| 25. | džiaugiasi Komisijos pastangomis parengti alternatyvias priemones, kurios skatintų geriau įgyvendinti Europos teisę, ir teigiamu nusiteikimu kai kurių valstybių narių, kurios imtųsi veiksmų ir ištaisytų pažeidimus ankstyvuosiuose teisės aktų įgyvendinimo etapuose; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi Komisijos pastangomis parengti alternatyvias priemones, kurios skatintų geriau įgyvendinti Europos teisę, ir teigiamu nusiteikimu kai kurių valstybių narių, kurios imtųsi veiksmų ir ištaisytų pažeidimus ankstyvuosiuose teisės aktų įgyvendinimo etapuose;

| 26. | džiaugiasi, kad valstybės narės labiau dalyvauja Peticijų komiteto veikloje ir siunčia savo atstovus į posėdžius; mano, kad šis bendradarbiavimas turėtų būti sutvirtintas, kadangi Europos teisę perkėlus į nacionalinę sistemą pagrindinė nacionalinės valdžios institucijų pareiga – ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi, kad valstybės narės labiau dalyvauja Peticijų komiteto veikloje ir siunčia savo atstovus į posėdžius; mano, kad šis bendradarbiavimas turėtų būti sutvirtintas, kadangi Europos teisę perkėlus į nacionalinę sistemą pagrindinė nacionalinės valdžios institucijų pareiga – ją įgyvendinti;

| 27. | pabrėžia, kad Peticijų komiteto veiklai itin svarbus glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas; mano, kad vienas iš sprendimų galėtų būti bendradarbiavimo su nacionaliniais parlamentais intensyvus stiprinimas, ypač vadovaujantis Lisabonos sutartimi; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Peticijų komiteto veiklai itin svarbus glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas; mano, kad vienas iš sprendimų galėtų būti bendradarbiavimo su nacionaliniais parlamentais intensyvus stiprinimas, ypač vadovaujantis Lisabonos sutartimi;

| 28. | ragina valstybes nares būti pasirengusiomis atlikti skaidresnį ir aktyvesnį vaidmenį atsakant į peticijas, susijusias su ES teisės aktų įgyvendinimu ir vykdymu; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares būti pasirengusiomis atlikti skaidresnį ir aktyvesnį vaidmenį atsakant į peticijas, susijusias su ES teisės aktų įgyvendinimu ir vykdymu;

| 29. | mano, kad atsižvelgiant į Lisabonos sutartį šios kadencijos Europos Parlamento Peticijų komitetui derėtų užmegzti glaudesnius veiklos ryšius su panašiais komitetais valstybių narių nacionaliniuose ir regioniniuose parlamentuose, siekiant plėsti abipusį ES klausimais pateikiamų peticijų suvokimą, taip pat užtikrinti, kad piliečiams būtų atsakoma greičiausiai ir tinkamiausiu lygmeniu; |
| --- | --- |

29.

mano, kad atsižvelgiant į Lisabonos sutartį šios kadencijos Europos Parlamento Peticijų komitetui derėtų užmegzti glaudesnius veiklos ryšius su panašiais komitetais valstybių narių nacionaliniuose ir regioniniuose parlamentuose, siekiant plėsti abipusį ES klausimais pateikiamų peticijų suvokimą, taip pat užtikrinti, kad piliečiams būtų atsakoma greičiausiai ir tinkamiausiu lygmeniu;

| 30. | atkreipia dėmesį į išvadas, pateiktas savo rezoliucijoje dėl Ispanijoje vykdomos ekstensyvios urbanizacijos įtakos, ir prašo Ispanijos valdžios institucijų toliau teikti taikomų priemonių vertinimus, kaip jos tai darė iki šiol; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į išvadas, pateiktas savo rezoliucijoje dėl Ispanijoje vykdomos ekstensyvios urbanizacijos įtakos, ir prašo Ispanijos valdžios institucijų toliau teikti taikomų priemonių vertinimus, kaip jos tai darė iki šiol;

| 31. | pabrėžia, kad vis daugiau asmenų, pateikiančių peticijas, kreipiasi į Parlamentą prašydami ištaisyti pažeidimus, susijusius su klausimais, nepriklausančiais ES kompetencijai, pavyzdžiui, dėl senatvės pensijų skaičiavimo, nacionalinių teismų sprendimų įgyvendinimo ir nacionalinių administracijų neveiklumo; Peticijų komitetas labai stengiasi šiuos skundus persiųsti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad vis daugiau asmenų, pateikiančių peticijas, kreipiasi į Parlamentą prašydami ištaisyti pažeidimus, susijusius su klausimais, nepriklausančiais ES kompetencijai, pavyzdžiui, dėl senatvės pensijų skaičiavimo, nacionalinių teismų sprendimų įgyvendinimo ir nacionalinių administracijų neveiklumo; Peticijų komitetas labai stengiasi šiuos skundus persiųsti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms;

| 32. | mano, kad nors reikėtų siūlyti naudotis internetu, kadangi jis skatina piliečių bendravimą, reikėtų ieškoti sprendimų ir neužkrauti Peticijų komiteto ne peticijomis; mano, kad vienas iš sprendimų būtų Parlamente persvarstyti registracijos procedūrą, ir ragina atsakingus darbuotojus minėtąsias bylas perduoti ne Peticijų komitetui, o Piliečių laiškų skyriui; |
| --- | --- |

32.

mano, kad nors reikėtų siūlyti naudotis internetu, kadangi jis skatina piliečių bendravimą, reikėtų ieškoti sprendimų ir neužkrauti Peticijų komiteto ne peticijomis; mano, kad vienas iš sprendimų būtų Parlamente persvarstyti registracijos procedūrą, ir ragina atsakingus darbuotojus minėtąsias bylas perduoti ne Peticijų komitetui, o Piliečių laiškų skyriui;

| 33. | pabrėžia, kad reikia ir toliau dirbti siekiant gerinti peticijų tvarkymą: vidinį – nuolat tobulinant e. peticijų sistemą, kuri sudaro galimybes nariams tiesiogiai gauti peticijų dokumentus, ir išorinį – parengiant vartotojui patogią, interaktyvią peticijų elektroninę svetainę, kurioje Parlamentas galėtų veiksmingiau informuoti piliečius, taip pat visuomenei geriau išaiškinti komiteto balsavimo procedūras ir atsakomybę; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia ir toliau dirbti siekiant gerinti peticijų tvarkymą: vidinį – nuolat tobulinant e. peticijų sistemą, kuri sudaro galimybes nariams tiesiogiai gauti peticijų dokumentus, ir išorinį – parengiant vartotojui patogią, interaktyvią peticijų elektroninę svetainę, kurioje Parlamentas galėtų veiksmingiau informuoti piliečius, taip pat visuomenei geriau išaiškinti komiteto balsavimo procedūras ir atsakomybę;

| 34. | ragina sukurti elektroninę svetainę, kurioje būtų kelių pakopų peticijų anketa, kurioje piliečiai būtų informuojami ir apie tai, ko galima pasiekti pateikus peticiją Parlamentui ir apie Parlamento kompetenciją, šioje svetainėje taip pat galėtų būti nurodytos ir kitos ginčų sprendimo priemonės Europos ir nacionaliniais lygmenimis; ragina, kad Sąjungos atsakomybė įvairiose srityse būtų apibrėžta kaip galima aiškiau, siekiant išvengti bet kokios painiavos tarp Sąjungos įgaliojimų ir valstybių narių įgaliojimų; |
| --- | --- |

34.

ragina sukurti elektroninę svetainę, kurioje būtų kelių pakopų peticijų anketa, kurioje piliečiai būtų informuojami ir apie tai, ko galima pasiekti pateikus peticiją Parlamentui ir apie Parlamento kompetenciją, šioje svetainėje taip pat galėtų būti nurodytos ir kitos ginčų sprendimo priemonės Europos ir nacionaliniais lygmenimis; ragina, kad Sąjungos atsakomybė įvairiose srityse būtų apibrėžta kaip galima aiškiau, siekiant išvengti bet kokios painiavos tarp Sąjungos įgaliojimų ir valstybių narių įgaliojimų;

| 35. | pripažįsta, kad šios iniciatyvos įgyvendinimas kainuotų, tačiau ragina atitinkamas administracijos tarnybas bendradarbiauti su peticijų komitetu ir ieškoti geriausių sprendimų, kadangi ši svetainė būtų labai svarbi ne tik gerinant Parlamento ir ES piliečių bendravimą, bet ir sumažinant nepriimtinų peticijų skaičių; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad šios iniciatyvos įgyvendinimas kainuotų, tačiau ragina atitinkamas administracijos tarnybas bendradarbiauti su peticijų komitetu ir ieškoti geriausių sprendimų, kadangi ši svetainė būtų labai svarbi ne tik gerinant Parlamento ir ES piliečių bendravimą, bet ir sumažinant nepriimtinų peticijų skaičių;

| 36. | pabrėžia, kad iki surandant geriausią išteklių problemos sprendimą būtina nedelsiant patobulinti esamą tinklavietę; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad iki surandant geriausią išteklių problemos sprendimą būtina nedelsiant patobulinti esamą tinklavietę;

| 37. | džiaugiasi, kad buvo patvirtintos naujos Parlamento darbo tvarkos taisyklės ir kad persvarstomos nuostatos, susijusios su peticijų nagrinėjimu; džiaugiasi Sekretoriato ir politinių frakcijų atstovų darbu su Taisyklių ir vidinių procedūrų Peticijų komiteto nariams atmintine, kadangi šis dokumentas ne tik padės nariams dirbti, bet ir pagerins peticijų procedūros skaidrumą; |
| --- | --- |

37.

džiaugiasi, kad buvo patvirtintos naujos Parlamento darbo tvarkos taisyklės ir kad persvarstomos nuostatos, susijusios su peticijų nagrinėjimu; džiaugiasi Sekretoriato ir politinių frakcijų atstovų darbu su Taisyklių ir vidinių procedūrų Peticijų komiteto nariams atmintine, kadangi šis dokumentas ne tik padės nariams dirbti, bet ir pagerins peticijų procedūros skaidrumą;

| 38. | dar kartą ragina atitinkamus administracijos departamentus imtis priemonių, kurių reikia siekiant nustatyti elektroninį registrą, kuris sudarytų piliečiams galimybę, vadovaujantis 202 straipsniu, pritarti arba prieštarauti peticijai; |
| --- | --- |

38.

dar kartą ragina atitinkamus administracijos departamentus imtis priemonių, kurių reikia siekiant nustatyti elektroninį registrą, kuris sudarytų piliečiams galimybę, vadovaujantis 202 straipsniu, pritarti arba prieštarauti peticijai;

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms.

---

(1)  COM(2009)0622, 2009 11 11.

(2)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (Priimti tekstai, 2009 5 7, P6_TA(2009)0389).

(3)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas dėl bendrų veiksmų siekiant teikti su bendrąja rinka susijusias pagalbos paslaugas piliečiams ir verslui SEC (2008)1882.

(4)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klaidinančių žinynų leidėjų (OL C 45 E, 2010 2 23, p. 17.).

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/29

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisJaunimo galimybių patekti į darbo rinką skatinimas, stažuotojo ir praktikanto statuso stiprinimas

P7_TA(2010)0262

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (2009/2221(INI))

2011/C 351 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Lisabonos strategijos vertinimo dokumentą (SEC(2010)0114),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“ (COM(2008)0868),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą – Komisijos komunikato „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ priedą (SEC(2008)3058),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“ (COM(2009)0257),

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 9 d. Briuselyje Tarybos priimtas išvadas dėl komunikato „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“,

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas“ (COM(2007)0498), lydimą Komisijos tarnybų darbinio dokumento „Jaunimo įdarbinimas ES“ (SEK(2007)1093),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos siekiant lygių galimybių ir nediskriminavimo ES (direktyvų 2000/43/EB ir 2000/78/EB perkėlimas į nacionalinę teisę) (2),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas. Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“ (COM(2009)0200),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (3),

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (COM(2009)0329),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitą „Užimtumas Europoje 2009 m.“,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario mėn. nepriklausomą Komisijai parengtą pranešimą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Veiksmai dabar“, kuriame pateikiami patarimai ir pagrindinės rekomendacijos, kaip toliau plėtoti šią iniciatyvą atsižvelgiant į būsimą ES 2020 m. ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją,

atsižvelgdamas į nepriklausomą pranešimą „Keliai į darbą: šiandienos praktika ir ateities poreikis į darbo rinką integruoti jaunimą. Dirbantis ir nedirbantis jaunimas: mintys apie tai, kaip jaunimą geriau integruoti į darbo rinką“, Komisijos užsakytą atsižvelgiant į įgyvendinamą jaunimo projektą (Baigiamasis jaunimo pranešimas, 2008 m. rugsėjo mėn.),

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Eurofound atliktą tyrimą „Jaunimas ir darbas“,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo mėn. Cedefop atliktą tyrimą „Karjeros patarimai specializuojantis. Specialistų gebėjimai ir kvalifikacijų keliai Europoje“,

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės mėn. Cedefop atliktą tyrimą „Europos ateities gebėjimai. Profesinių gebėjimų poreikių numatymas“,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio mėn. Cedefop pateiktą ketvirtąjį pranešimą apie Europos profesinio lavinimo ir mokymo tyrimus – sintezės pranešimą „Profesinio mokymo ir lavinimo modernizavimas“,

atsižvelgdamas į EBPO 2008 m. lapkričio mėn. pristatytą 2008 m. užimtumo perspektyvą „Pasiruošę geram startui? Jaunimo darbo rinkos perėjimas EBPO šalyse“,

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. priimtą Europos jaunimo paktą, kuriuo siekiama skatinti viso jaunimo dalyvavimą švietimo, užimtumo ir visuomeninėje veikloje,

atsižvelgdamas į Anne-Charlotte Bailly (Vokietija) Génération Précaire vardu pateiktą Peticiją Nr. 1452/2008 dėl sąžiningo stažuočių rengimo ir tinkamų galimybių jaunuoliams dalyvauti Europos darbo rinkoje suteikimo,

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. Europos Teisingumo Teismo nutartį (C-555/07) dėl nediskriminavimo dėl amžiaus principo,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl universitetų ir įmonių dialogo: naujoji Europos universitetų modernizavimo partnerystė (4),

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 156 straipsnį,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdama į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A7-0197/2010),

| A. | kadangi ekonomikos krizė ES valstybėse narėse sukėlė didžiulį nedarbo lygio padidėjimą; kadangi jaunimas nuo šios tendencijos neproporcingai nukentėjo; kadangi jaunimo nedarbo lygis auga labiau nei vidutinis nedarbo lygis; kadangi 2009 m. gruodžio mėn. darbo neturėjo 5,5 mln. Europos jaunuolių iki 25 metų, o tai sudaro 21,4 proc. viso jaunimo – paradoksalu tai, kad nors jaunimas senėjančioje visuomenėje yra socialinės apsaugos sistemos pagrindas, jis vis tiek lieka nustumtas į ekonomikos periferiją, |
| --- | --- |

A.

kadangi ekonomikos krizė ES valstybėse narėse sukėlė didžiulį nedarbo lygio padidėjimą; kadangi jaunimas nuo šios tendencijos neproporcingai nukentėjo; kadangi jaunimo nedarbo lygis auga labiau nei vidutinis nedarbo lygis; kadangi 2009 m. gruodžio mėn. darbo neturėjo 5,5 mln. Europos jaunuolių iki 25 metų, o tai sudaro 21,4 proc. viso jaunimo – paradoksalu tai, kad nors jaunimas senėjančioje visuomenėje yra socialinės apsaugos sistemos pagrindas, jis vis tiek lieka nustumtas į ekonomikos periferiją,

| B. | kadangi jaunimui sunku susirasti pastovų nuolatinį darbą; kadangi jaunimas į darbo rinką dažniausiai ateina taikant netipines, ypač lanksčias, nesaugias ir neužtikrintas užimtumo formas (mažai apmokamas darbas ne visą darbo dieną arba darbas pagal terminuotą sutartį, ir t. t.), o tikimybė, kad po tokio darbo jie susiras pastovų darbą, maža, |
| --- | --- |

B.

kadangi jaunimui sunku susirasti pastovų nuolatinį darbą; kadangi jaunimas į darbo rinką dažniausiai ateina taikant netipines, ypač lanksčias, nesaugias ir neužtikrintas užimtumo formas (mažai apmokamas darbas ne visą darbo dieną arba darbas pagal terminuotą sutartį, ir t. t.), o tikimybė, kad po tokio darbo jie susiras pastovų darbą, maža,

| C. | kadangi atrodo, jog stažuotes dažniau inicijuoja darbdaviai, norėdami pakeisti nuolatinius darbuotojus ir tam pasinaudodami jauniems žmonėms kylančiomis kliūtimis patekti į darbo rinką; kadangi valstybės narės turi spręsti šią problemą ir veiksmingai panaikinti šias jaunų žmonių išnaudojimo formas, |
| --- | --- |

C.

kadangi atrodo, jog stažuotes dažniau inicijuoja darbdaviai, norėdami pakeisti nuolatinius darbuotojus ir tam pasinaudodami jauniems žmonėms kylančiomis kliūtimis patekti į darbo rinką; kadangi valstybės narės turi spręsti šią problemą ir veiksmingai panaikinti šias jaunų žmonių išnaudojimo formas,

| D. | kadangi keturios iš dešimties per 2009 m. Prahoje vykusį neeilinį ES aukščiausiojo lygio susitikimą užimtumo klausimais priimtos priemonės susijusios su švietimu, profesiniu mokymu, mokymusi visą gyvenimą, gamybine praktika, judumo skatinimu, geresniu darbo rinkos poreikių nustatymu ir gebėjimų derinimu, |
| --- | --- |

D.

kadangi keturios iš dešimties per 2009 m. Prahoje vykusį neeilinį ES aukščiausiojo lygio susitikimą užimtumo klausimais priimtos priemonės susijusios su švietimu, profesiniu mokymu, mokymusi visą gyvenimą, gamybine praktika, judumo skatinimu, geresniu darbo rinkos poreikių nustatymu ir gebėjimų derinimu,

| E. | kadangi jaunimo nedarbas ir nepakankamas darbas visuomenei tampa sunkia socialine ir ekonomine našta, dėl kurios prarandama ekonomikos augimo galimybė, gali būti suardyta mokesčių bazė – tai kenkia investicijoms į infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas, padidėja gerovės užtikrinimo sąnaudos, nepakankamai panaudojamos mokymo ir lavinimo investicijos, kyla ilgalaikio nedarbo ir socialinės atskirties grėsmė, |
| --- | --- |

E.

kadangi jaunimo nedarbas ir nepakankamas darbas visuomenei tampa sunkia socialine ir ekonomine našta, dėl kurios prarandama ekonomikos augimo galimybė, gali būti suardyta mokesčių bazė – tai kenkia investicijoms į infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas, padidėja gerovės užtikrinimo sąnaudos, nepakankamai panaudojamos mokymo ir lavinimo investicijos, kyla ilgalaikio nedarbo ir socialinės atskirties grėsmė,

| F. | kadangi jaunosios kartos turės mokėti didžiules valstybės skolas, kurias prisiėmė dabartinės kartos, |
| --- | --- |

F.

kadangi jaunosios kartos turės mokėti didžiules valstybės skolas, kurias prisiėmė dabartinės kartos,

| G. | kadangi ekonominės ir demografinės prognozės rodo, kad per ateinantį dešimtmetį ES atsiras 80 mln. darbo vietų ir daugeliui jų užpildyti bus reikalingi aukštos kvalifikacijos darbuotojai; kadangi aukštos kvalifikacijos reikalaujančių darbo vietų ES iš viso yra apie 85 proc., vidutinio lygio – 70 proc., o žemo – 50 proc., |
| --- | --- |

G.

kadangi ekonominės ir demografinės prognozės rodo, kad per ateinantį dešimtmetį ES atsiras 80 mln. darbo vietų ir daugeliui jų užpildyti bus reikalingi aukštos kvalifikacijos darbuotojai; kadangi aukštos kvalifikacijos reikalaujančių darbo vietų ES iš viso yra apie 85 proc., vidutinio lygio – 70 proc., o žemo – 50 proc.,

| H. | kadangi ekonomikos augimas yra lemiamas veiksnys kuriant naujas darbo vietas, nes kuo didesnis ekonomikos augimas, tuo daugiau užimtumo galimybių; kadangi daugiau kaip 50 proc. naujų darbo vietų Europoje sukuriama MVĮ, |
| --- | --- |

H.

kadangi ekonomikos augimas yra lemiamas veiksnys kuriant naujas darbo vietas, nes kuo didesnis ekonomikos augimas, tuo daugiau užimtumo galimybių; kadangi daugiau kaip 50 proc. naujų darbo vietų Europoje sukuriama MVĮ,

| I. | kadangi perėjimas nuo mokymosi prie darbo ir nuo vieno darbo prie kito yra struktūrinis visos ES jaunimo iššūkis; kadangi praktika daro itin teigiamą poveikį jaunimo galimybėms įsidarbinti, ypač jei leidžia tiesiogiai įmonėse įgyti profesionalumo ir konkrečių gebėjimų, |
| --- | --- |

I.

kadangi perėjimas nuo mokymosi prie darbo ir nuo vieno darbo prie kito yra struktūrinis visos ES jaunimo iššūkis; kadangi praktika daro itin teigiamą poveikį jaunimo galimybėms įsidarbinti, ypač jei leidžia tiesiogiai įmonėse įgyti profesionalumo ir konkrečių gebėjimų,

| J. | kadangi reikėtų iš esmės patobulinti švietimo programas ir kartu skatinti kurti universitetų ir įmonių partnerystes, veiksmingas praktikos atlikimo schemas, teikti paskolas karjeros plėtojimui ir skatinti darbdavius investuoti į mokymus, |
| --- | --- |

J.

kadangi reikėtų iš esmės patobulinti švietimo programas ir kartu skatinti kurti universitetų ir įmonių partnerystes, veiksmingas praktikos atlikimo schemas, teikti paskolas karjeros plėtojimui ir skatinti darbdavius investuoti į mokymus,

| K. | kadangi bandydami patekti į darbo rinką, taip pat naikinant darbo vietas, jauni žmonės dažnai patiria diskriminaciją dėl amžiaus; kadangi labiau tikėtina, kad nedarbas ir skurdas arba nestabilus bei nelegalus darbas grės jaunoms moterims nei jauniems vyrams; kadangi, kita vertus, per pastarąją ekonomikos krizę nedarbas didžiausią poveikį padarė jauniems vyrams, kadangi negalią turintiems jauniems žmonėms į darbo rinką integruotis dar sudėtingiau, |
| --- | --- |

K.

kadangi bandydami patekti į darbo rinką, taip pat naikinant darbo vietas, jauni žmonės dažnai patiria diskriminaciją dėl amžiaus; kadangi labiau tikėtina, kad nedarbas ir skurdas arba nestabilus bei nelegalus darbas grės jaunoms moterims nei jauniems vyrams; kadangi, kita vertus, per pastarąją ekonomikos krizę nedarbas didžiausią poveikį padarė jauniems vyrams, kadangi negalią turintiems jauniems žmonėms į darbo rinką integruotis dar sudėtingiau,

| L. | kadangi geras darbas socialiai priklausomiems jauniems žmonėms suteikia ekonominę nepriklausomybę, padeda jiems išvengti skurdo ir leidžia jiems aktyviai padėti visuomenei, ekonomiškai ir socialiai; kadangi kai kurių valstybių narių teisės aktuose numatytos diskriminuojamosios nuostatos, t. y. apribojamos jaunimo teisės vien dėl amžiaus, pvz., Jungtinėje Karalystėje nustatytas mažesnis minimalaus atlyginimo jauniems žmonėms lygis, ribotos galimybės pasinaudoti „Revenu de solidarité active“ Prancūzijoje ir mažesnės jaunų žmonių nedarbo išmokos Danijoje, iš kurių visos, nors skirtos įtraukti jaunimą į darbo rinką, yra nepriimtinos ir gali duoti priešingų rezultatų, nei tikėtasi – jaunimui užkirsti kelią pradėti ekonominiu požiūriu savarankišką suaugusiųjų gyvenimą, ypač krizės laikotarpiu, kai jaunimo nedarbo lygis yra aukštas, |
| --- | --- |

L.

kadangi geras darbas socialiai priklausomiems jauniems žmonėms suteikia ekonominę nepriklausomybę, padeda jiems išvengti skurdo ir leidžia jiems aktyviai padėti visuomenei, ekonomiškai ir socialiai; kadangi kai kurių valstybių narių teisės aktuose numatytos diskriminuojamosios nuostatos, t. y. apribojamos jaunimo teisės vien dėl amžiaus, pvz., Jungtinėje Karalystėje nustatytas mažesnis minimalaus atlyginimo jauniems žmonėms lygis, ribotos galimybės pasinaudoti „Revenu de solidarité active“ Prancūzijoje ir mažesnės jaunų žmonių nedarbo išmokos Danijoje, iš kurių visos, nors skirtos įtraukti jaunimą į darbo rinką, yra nepriimtinos ir gali duoti priešingų rezultatų, nei tikėtasi – jaunimui užkirsti kelią pradėti ekonominiu požiūriu savarankišką suaugusiųjų gyvenimą, ypač krizės laikotarpiu, kai jaunimo nedarbo lygis yra aukštas,

| M. | kadangi Lisabonos strategijos jaunimo ir profesinio mokymo modernizavimo (VET) gairės nėra visiškai įvykdytos, |
| --- | --- |

M.

kadangi Lisabonos strategijos jaunimo ir profesinio mokymo modernizavimo (VET) gairės nėra visiškai įvykdytos,

| N. | kadangi bendra ES darbo rinkos strategija, kurioje keliami tokie tikslai kaip lanksčios ir patikimos sutartys, mokymasis visą gyvenimą, aktyvi darbo rinkos politika ir socialinis saugumas, yra pagrįsta darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principu; kadangi ši strategija daugelyje šalių, deja, suprantama siaurai – darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principas netaikomas kompleksiškai ir neatsižvelgiama į užimtumo garantijų bei socialinio saugumo aspektus, |
| --- | --- |

N.

kadangi bendra ES darbo rinkos strategija, kurioje keliami tokie tikslai kaip lanksčios ir patikimos sutartys, mokymasis visą gyvenimą, aktyvi darbo rinkos politika ir socialinis saugumas, yra pagrįsta darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principu; kadangi ši strategija daugelyje šalių, deja, suprantama siaurai – darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principas netaikomas kompleksiškai ir neatsižvelgiama į užimtumo garantijų bei socialinio saugumo aspektus,

| O. | kadangi dėl demografinių pokyčių nuo 2020 m. Europos ekonominėje erdvėje labai truks specialistų, o tam užkirsti kelią galima tik užtikrinant pakankamą švietimą, mokymą ir tęstinį mokymą, |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl demografinių pokyčių nuo 2020 m. Europos ekonominėje erdvėje labai truks specialistų, o tam užkirsti kelią galima tik užtikrinant pakankamą švietimą, mokymą ir tęstinį mokymą,

| P. | kadangi mažų ir vidutinių įmonių vaidmuo Europos ekonomikoje yra svarbus ir dėl jų skaičiaus, ir dėl jų strateginės funkcijos kovojant su nedarbu, |
| --- | --- |

P.

kadangi mažų ir vidutinių įmonių vaidmuo Europos ekonomikoje yra svarbus ir dėl jų skaičiaus, ir dėl jų strateginės funkcijos kovojant su nedarbu,

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis teisėmis grįstu požiūriu į jaunimą ir užimtumą; negalima statyti į pavojų kokybinio gero jaunų žmonių darbo aspekto ir pagrindinių darbo ir kitų standartų, susijusių su darbo kokybe, tokių kaip darbo laikas, minimalus atlyginimas, socialinė apsauga ir su profesija susijusi sveikata ir saugumas – tai turi būti svarstoma pirmiausia, kai dedamos pastangos siekiant kažką pakeisti; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis teisėmis grįstu požiūriu į jaunimą ir užimtumą; negalima statyti į pavojų kokybinio gero jaunų žmonių darbo aspekto ir pagrindinių darbo ir kitų standartų, susijusių su darbo kokybe, tokių kaip darbo laikas, minimalus atlyginimas, socialinė apsauga ir su profesija susijusi sveikata ir saugumas – tai turi būti svarstoma pirmiausia, kai dedamos pastangos siekiant kažką pakeisti;

Daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimas ir įtrauktis į darbo rinką

| 2. | ragina Tarybą ir Komisiją apibrėžti ES darbo vietos strategiją, kuri sujungtų finansines priemones ir užimtumo politiką siekiant išvengti „augimo nekuriant darbo vietų“ ir nustatytų plataus užmojo jaunimo įdarbinimo gaires; primygtinai ragina užtikrinti, kad darbo vietų kūrimo strategijoje ypatingas dėmesys būtų skiriamas „žaliųjų“ darbo vietų ir darbo vietų socialinėje ekonomikoje kūrimui, ir kartu užtikrinti, kad Parlamentas būtų įtrauktas į sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą ir Komisiją apibrėžti ES darbo vietos strategiją, kuri sujungtų finansines priemones ir užimtumo politiką siekiant išvengti „augimo nekuriant darbo vietų“ ir nustatytų plataus užmojo jaunimo įdarbinimo gaires; primygtinai ragina užtikrinti, kad darbo vietų kūrimo strategijoje ypatingas dėmesys būtų skiriamas „žaliųjų“ darbo vietų ir darbo vietų socialinėje ekonomikoje kūrimui, ir kartu užtikrinti, kad Parlamentas būtų įtrauktas į sprendimų priėmimą;

| 3. | pabrėžia, kad valstybėms narėms labai svarbu kurti ekologiškas darbo vietas, pvz., rengiant mokymus aplinkosaugos technologijų srityje; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad valstybėms narėms labai svarbu kurti ekologiškas darbo vietas, pvz., rengiant mokymus aplinkosaugos technologijų srityje;

| 4. | skatina valstybes nares kurti veiksmingas paskatas, užtikrinančias padorias darbo ir gyvenimo sąlygas, pvz., subsidijuoti jų įdarbinimą arba už juos mokamas socialinio draudimo įmokas; siekiant viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, ragina jas investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant bei remti jaunimo verslumą; atkreipia dėmesį į ypatingą mažų įmonių vaidmenį ir svarbą semiantis patirties ir tradicinių žinių; ragina užtikrinti jauniems žmonėms galimybę pasinaudoti neseniai sukurta Europos mikrofinansavimo priemone; |
| --- | --- |

4.

skatina valstybes nares kurti veiksmingas paskatas, užtikrinančias padorias darbo ir gyvenimo sąlygas, pvz., subsidijuoti jų įdarbinimą arba už juos mokamas socialinio draudimo įmokas; siekiant viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, ragina jas investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant bei remti jaunimo verslumą; atkreipia dėmesį į ypatingą mažų įmonių vaidmenį ir svarbą semiantis patirties ir tradicinių žinių; ragina užtikrinti jauniems žmonėms galimybę pasinaudoti neseniai sukurta Europos mikrofinansavimo priemone;

| 5. | pabrėžia verslumo ugdymo, kuris yra neatsiejama naujoms užimtumo rūšims reikiamų įgūdžių įgijimo proceso dalis, svarbą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia verslumo ugdymo, kuris yra neatsiejama naujoms užimtumo rūšims reikiamų įgūdžių įgijimo proceso dalis, svarbą;

| 6. | ragina valstybes nares vykdyti ambicingą jaunimo mokymo politiką; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares vykdyti ambicingą jaunimo mokymo politiką;

| 7. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į teigiamą nacionalinės mokyklų, universitetų, įmonių ir socialinių partnerių partnerystės patirtį, skatinti ir remti kai kuriuos naujuose strateginiuose plėtros sektoriuose įgyvendinamus bandomuosius projektus, kuriuose būtų numatomas tinkamas pasirengimas moksliniu ir technologiniu lygmenimis ir tikslinis jaunimo, ypač moterų, įtraukimas, kad įmonėse būtų skatinamos inovacijos ir konkurencingumas, šiam tikslui pasiekti naudojant stipendijas, aukštojo mokslo praktiką, tipinio užimtumo sutartis; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į teigiamą nacionalinės mokyklų, universitetų, įmonių ir socialinių partnerių partnerystės patirtį, skatinti ir remti kai kuriuos naujuose strateginiuose plėtros sektoriuose įgyvendinamus bandomuosius projektus, kuriuose būtų numatomas tinkamas pasirengimas moksliniu ir technologiniu lygmenimis ir tikslinis jaunimo, ypač moterų, įtraukimas, kad įmonėse būtų skatinamos inovacijos ir konkurencingumas, šiam tikslui pasiekti naudojant stipendijas, aukštojo mokslo praktiką, tipinio užimtumo sutartis;

| 8. | ragina universitetus iš anksto užmegzti ryšius su darbdaviais ir suteikti galimybę studentams įgyti darbo rinkoje būtinų gebėjimų; |
| --- | --- |

8.

ragina universitetus iš anksto užmegzti ryšius su darbdaviais ir suteikti galimybę studentams įgyti darbo rinkoje būtinų gebėjimų;

| 9. | ragina valstybes nares pradėti įgyvendinti plataus masto ekonomikos augimo skatinimo priemones, pvz., mažinti mokesčius ir MVĮ patiriamą administracinę naštą, siekiant užtikrinti augimą ir kurti naujas darbo vietas, ypač jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares pradėti įgyvendinti plataus masto ekonomikos augimo skatinimo priemones, pvz., mažinti mokesčius ir MVĮ patiriamą administracinę naštą, siekiant užtikrinti augimą ir kurti naujas darbo vietas, ypač jauniems žmonėms;

| 10. | tikisi, kad tarp jaunų žmonių bus paklausūs mikrokreditai; mano, kad įmones steigiantiems asmenims reikia teikti nuoseklias ir profesionalias konsultacijas; |
| --- | --- |

10.

tikisi, kad tarp jaunų žmonių bus paklausūs mikrokreditai; mano, kad įmones steigiantiems asmenims reikia teikti nuoseklias ir profesionalias konsultacijas;

| 11. | ragina valstybes nares kurti imlios ir į tam tikrą tikslą orientuotos darbo rinkos politiką, kuri užtikrintų nemenką jaunimo įtrauktį ir galimybę jaunimui įgyti prasmingą profesiją, pavyzdžiui, kuriant įkvepiančio pobūdžio tinklus, sudarant sąlygas stažuotojams, įskaitant finansinės pagalbos suteikimą, kad jie galėtų persikelti ir gyventi netoli stažuotės vietos, kuriant tarptautinius karjeros centrus ir jaunimo centrus, skirtus individualioms konsultacijoms apimančioms tokius klausimus kaip kolektyvinis organizavimas ir su jų stažuote susijusių teisinių aspektų išmanymas; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares kurti imlios ir į tam tikrą tikslą orientuotos darbo rinkos politiką, kuri užtikrintų nemenką jaunimo įtrauktį ir galimybę jaunimui įgyti prasmingą profesiją, pavyzdžiui, kuriant įkvepiančio pobūdžio tinklus, sudarant sąlygas stažuotojams, įskaitant finansinės pagalbos suteikimą, kad jie galėtų persikelti ir gyventi netoli stažuotės vietos, kuriant tarptautinius karjeros centrus ir jaunimo centrus, skirtus individualioms konsultacijoms apimančioms tokius klausimus kaip kolektyvinis organizavimas ir su jų stažuote susijusių teisinių aspektų išmanymas;

| 12. | pripažįsta, kad jaunimui, siekiančiam kurti ir pradėti savo verslą, sunku gauti finansavimą; ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti priemones, kuriomis palengvinamos jaunimo galimybės gauti finansavimą, ir, bendradarbiaujant su verslo bendruomene, kurti jaunimui skirtas verslo kūrimo bei plėtojimo rėmimo programas; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad jaunimui, siekiančiam kurti ir pradėti savo verslą, sunku gauti finansavimą; ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti priemones, kuriomis palengvinamos jaunimo galimybės gauti finansavimą, ir, bendradarbiaujant su verslo bendruomene, kurti jaunimui skirtas verslo kūrimo bei plėtojimo rėmimo programas;

| 13. | ragina valstybes nares novatoriškais projektais skatinti mokyklų nebaigusių asmenų gebėjimus ir ruošti juos darbo rinkai; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares novatoriškais projektais skatinti mokyklų nebaigusių asmenų gebėjimus ir ruošti juos darbo rinkai;

| 14. | ragina valstybes nares rengiant naujas švietimo sistemas įtraukti ankstyvą mokyklų ir darbo sektoriaus bendradarbiavimą; mano, kad į švietimo planavimą reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes jos palaiko ryšius su darbdaviais ir žino jų poreikius; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares rengiant naujas švietimo sistemas įtraukti ankstyvą mokyklų ir darbo sektoriaus bendradarbiavimą; mano, kad į švietimo planavimą reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes jos palaiko ryšius su darbdaviais ir žino jų poreikius;

| 15. | ragina Komisiją didinti Europos socialinio fondo finansinius pajėgumus ir užtikrinti geresnį jo lėšų naudojimą, mažiausiai 10 proc. šio fondo lėšų skirti jaunimui skirtiems projektams ir palengvinti naudojimosi fondo lėšomis sąlygas; ragina Komisiją ir valstybes nares dėl perdėtos kontrolės nekelti grėsmės mažų ir novatoriškų projektų įgyvendinimui ir peržiūrėti tokių programų kaip „Veiklus jaunimas“ veiksmingumą surandant darbą jauniems žmonėms; ragina valstybes nares daugiau savo pastangų skirti jaunimui; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją didinti Europos socialinio fondo finansinius pajėgumus ir užtikrinti geresnį jo lėšų naudojimą, mažiausiai 10 proc. šio fondo lėšų skirti jaunimui skirtiems projektams ir palengvinti naudojimosi fondo lėšomis sąlygas; ragina Komisiją ir valstybes nares dėl perdėtos kontrolės nekelti grėsmės mažų ir novatoriškų projektų įgyvendinimui ir peržiūrėti tokių programų kaip „Veiklus jaunimas“ veiksmingumą surandant darbą jauniems žmonėms; ragina valstybes nares daugiau savo pastangų skirti jaunimui;

| 16. | ragina valstybes nares pirmenybę teikti verslo ir švietimo paslaugų teikėjų bendradarbiavimui – tinkamai kovos su struktūriniu nedarbu priemonei; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares pirmenybę teikti verslo ir švietimo paslaugų teikėjų bendradarbiavimui – tinkamai kovos su struktūriniu nedarbu priemonei;

Mokslas ir perėjimas nuo mokymosi prie darbo

| 17. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų norint sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių siekiant strategijoje „ES 2020“ nustatytų tikslų, kuriais numatyta iki 2012 m. sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki ne daugiau kaip 10 proc.; skatina valstybes nares naudoti įvairias priemones kovojant su mokyklos nebaigimo ir neraštingumo reiškiniu, pavyzdžiui, mažinti klasės moksleivių skaičių, teikti pagalbą tiems mokiniams, kurie neišgali įgyti privalomo išsilavinimo, daugiau dėmesio skirti praktiniams mokymo programoje numatytiems dalykams, visose mokyklose įvesti klasės auklėtojų sistemą, mokyklą nustojusiems lankyti asmenims nedelsiant pasiūlyti tolesnę veiklą; rodo Suomijos, kuri sėkmingai sumažino mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, pavyzdį, kurioje kartu su mokyklos nebaigusiais asmenimis svarstoma nauja veiklos kryptis; skatina Komisiją koordinuoti gerosios patirties projektą; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų norint sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių siekiant strategijoje „ES 2020“ nustatytų tikslų, kuriais numatyta iki 2012 m. sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki ne daugiau kaip 10 proc.; skatina valstybes nares naudoti įvairias priemones kovojant su mokyklos nebaigimo ir neraštingumo reiškiniu, pavyzdžiui, mažinti klasės moksleivių skaičių, teikti pagalbą tiems mokiniams, kurie neišgali įgyti privalomo išsilavinimo, daugiau dėmesio skirti praktiniams mokymo programoje numatytiems dalykams, visose mokyklose įvesti klasės auklėtojų sistemą, mokyklą nustojusiems lankyti asmenims nedelsiant pasiūlyti tolesnę veiklą; rodo Suomijos, kuri sėkmingai sumažino mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, pavyzdį, kurioje kartu su mokyklos nebaigusiais asmenimis svarstoma nauja veiklos kryptis; skatina Komisiją koordinuoti gerosios patirties projektą;

| 18. | ragina valstybes nares stiprinti švietimo sistemos ryšį su darbo aplinka ir rasti būdų, kaip prognozuoti, kokių įgūdžių ir sugebėjimų reikės ateityje; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares stiprinti švietimo sistemos ryšį su darbo aplinka ir rasti būdų, kaip prognozuoti, kokių įgūdžių ir sugebėjimų reikės ateityje;

| 19. | ragina užtikrinti, kad visiems vaikams iš pat pradžių būtų teikiama reikalinga pagalba, o ypač garantuojama tikslinga pagalba vaikams, turintiems kalbos ar kitokių sutrikimų, kad jie turėtų kuo daugiau galimybių įgyti išsilavinimą ir profesiją; |
| --- | --- |

19.

ragina užtikrinti, kad visiems vaikams iš pat pradžių būtų teikiama reikalinga pagalba, o ypač garantuojama tikslinga pagalba vaikams, turintiems kalbos ar kitokių sutrikimų, kad jie turėtų kuo daugiau galimybių įgyti išsilavinimą ir profesiją;

| 20. | ragina siūlyti daugiau ir geresnių praktikos rūšių; siūlo pasinaudoti teigiama šalių, pavyzdžiui, Vokietijos, Austrijos ir Danijos, patirtimi diegiant dvigubą – profesinio švietimo ir mokymo – sistemą, kuri labai naudinga jauniems žmonėms pereinant nuo mokslo prie darbo; ragina valstybes nares remti praktikos schemas ir skatinti įmones netgi krizės metu jauniems žmonėms suteikti galimybę mokytis; pabrėžia tinkamo mokymo svarbą ugdant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurių įmonėms reikės ateityje; pabrėžia, kad nuolatinis darbas negali būti pakeistas praktika; |
| --- | --- |

20.

ragina siūlyti daugiau ir geresnių praktikos rūšių; siūlo pasinaudoti teigiama šalių, pavyzdžiui, Vokietijos, Austrijos ir Danijos, patirtimi diegiant dvigubą – profesinio švietimo ir mokymo – sistemą, kuri labai naudinga jauniems žmonėms pereinant nuo mokslo prie darbo; ragina valstybes nares remti praktikos schemas ir skatinti įmones netgi krizės metu jauniems žmonėms suteikti galimybę mokytis; pabrėžia tinkamo mokymo svarbą ugdant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurių įmonėms reikės ateityje; pabrėžia, kad nuolatinis darbas negali būti pakeistas praktika;

| 21. | ragina siūlyti geresnių stažuočių teikiant didesnes garantijas; ragina Komisiją ir Tarybą pagal Komunikate COM(2007)0498 nustatytą įsipareigojimą pasiūlyti „parengti Europos stažuočių kokybės chartiją“, parengti Europos stažuočių kokybės chartiją dėl būtiniausių standartų, taikomų stažuotėms, siekiant užtikrinti jų mokomąją vertę ir vengti išnaudojimo, atsižvelgiant į tai, kad stažuotės yra švietimo dalis, todėl neturėtų būti atliekamos vietoj tikro darbo; į būtiniausius standartus turi įeiti pareiginės instrukcijos ar įgysimos kvalifikacijos santrauka, stažuočių trukmė, minimalių išmokų, apskaičiuojamų pagal gyvenimo lygį toje vietoje, kurioje stažuotė vyksta, remiantis nacionalinėmis tradicijomis, draudimas darbo vietoje, socialinio draudimo išmokos pagal vietos normas ir aiški sąsaja su atitinkama švietimo programa; |
| --- | --- |

21.

ragina siūlyti geresnių stažuočių teikiant didesnes garantijas; ragina Komisiją ir Tarybą pagal Komunikate COM(2007)0498 nustatytą įsipareigojimą pasiūlyti „parengti Europos stažuočių kokybės chartiją“, parengti Europos stažuočių kokybės chartiją dėl būtiniausių standartų, taikomų stažuotėms, siekiant užtikrinti jų mokomąją vertę ir vengti išnaudojimo, atsižvelgiant į tai, kad stažuotės yra švietimo dalis, todėl neturėtų būti atliekamos vietoj tikro darbo; į būtiniausius standartus turi įeiti pareiginės instrukcijos ar įgysimos kvalifikacijos santrauka, stažuočių trukmė, minimalių išmokų, apskaičiuojamų pagal gyvenimo lygį toje vietoje, kurioje stažuotė vyksta, remiantis nacionalinėmis tradicijomis, draudimas darbo vietoje, socialinio draudimo išmokos pagal vietos normas ir aiški sąsaja su atitinkama švietimo programa;

| 22. | ragina Komisiją pateikti šiuos statistinius duomenis apie kiekvienoje valstybėje narėje vykdomas stažuotes:






  — | stažuočių skaičių, |
| --- | --- | --- |

22.

ragina Komisiją pateikti šiuos statistinius duomenis apie kiekvienoje valstybėje narėje vykdomas stažuotes:

—

stažuočių skaičių,

| — | stažuočių trukmę, |
| --- | --- |

—

stažuočių trukmę,

| — | socialines išmokas stažuotojams, |
| --- | --- |

—

socialines išmokas stažuotojams,

| — | stažuotojams mokamas išmokas, |
| --- | --- |

—

stažuotojams mokamas išmokas,

| — | stažuotojų amžių, |
| --- | --- |

—

stažuotojų amžių,

bei atlikti lyginamąją įvairių ES valstybėse narėse taikomų stažuočių analizę;

| 23. | ragina kiekvieną valstybę narę stebėti, kaip laikomasi reikalavimų; |
| --- | --- |

23.

ragina kiekvieną valstybę narę stebėti, kaip laikomasi reikalavimų;

| 24. | ragina valstybes nares įkurti Europos žinių ir įgūdžių, įgytų praktikos ir stažuočių metu, sertifikavimo ir pripažinimo sistemą, kuri padėtų didinti dirbančio jaunimo judumą; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares įkurti Europos žinių ir įgūdžių, įgytų praktikos ir stažuočių metu, sertifikavimo ir pripažinimo sistemą, kuri padėtų didinti dirbančio jaunimo judumą;

| 25. | reikalauja, kad viešajame ir privačiame sektoriuje būtų užtikrinta jaunų žmonių apsauga nuo tokių darbdavių, kurie per darbo patirties įgijimo programas, praktiką ir stažuotes gali pigiai arba visiškai veltui tenkinti savo pagrindinius poreikius, pasinaudodami jaunų žmonių noru išmokti ir nesuteikdami jiems jokios perspektyvos ateityje tapti visateisiais jų darbuotojais; |
| --- | --- |

25.

reikalauja, kad viešajame ir privačiame sektoriuje būtų užtikrinta jaunų žmonių apsauga nuo tokių darbdavių, kurie per darbo patirties įgijimo programas, praktiką ir stažuotes gali pigiai arba visiškai veltui tenkinti savo pagrindinius poreikius, pasinaudodami jaunų žmonių noru išmokti ir nesuteikdami jiems jokios perspektyvos ateityje tapti visateisiais jų darbuotojais;

| 26. | pabrėžia, kad darbo ir mokslo srityse svarbu skatinti jaunimo mobilumą tarp valstybių narių ir būtina stiprinti kvalifikacijų pripažinimą, skaidrumą, žinias ir diplomus Europos Sąjungoje; ragina didinti pastangas plėtojant Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistemą bei Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą ir stiprinti Leonardo da Vinci programą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad darbo ir mokslo srityse svarbu skatinti jaunimo mobilumą tarp valstybių narių ir būtina stiprinti kvalifikacijų pripažinimą, skaidrumą, žinias ir diplomus Europos Sąjungoje; ragina didinti pastangas plėtojant Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistemą bei Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą ir stiprinti Leonardo da Vinci programą;

| 27. | ragina valstybes nares greičiau suderinti nacionalines ir Europos kvalifikacines sistemas siekiant užtikrinti, kad švietimo ir darbo srityse toliau didėtų jaunimo judumas; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares greičiau suderinti nacionalines ir Europos kvalifikacines sistemas siekiant užtikrinti, kad švietimo ir darbo srityse toliau didėtų jaunimo judumas;

| 28. | pabrėžia privataus sektoriaus švietimo paslaugų teikėjų vaidmenį, nes privačiame sektoriuje dažnai diegiama daugiau naujovių mokymo kursuose ir jie lanksčiau organizuojami; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia privataus sektoriaus švietimo paslaugų teikėjų vaidmenį, nes privačiame sektoriuje dažnai diegiama daugiau naujovių mokymo kursuose ir jie lanksčiau organizuojami;

| 29. | ragina valstybes nares stažuotę, darbo patirties įgijimo programą ar praktiką atliekantiems jauniems žmonėms užtikrinti visavertę darbo vietą ir socialinės apsaugos teises, prireikus ir subsidijuojant dalį socialinio draudimo įmokų; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares stažuotę, darbo patirties įgijimo programą ar praktiką atliekantiems jauniems žmonėms užtikrinti visavertę darbo vietą ir socialinės apsaugos teises, prireikus ir subsidijuojant dalį socialinio draudimo įmokų;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares praktikos, stažuočių ir darbo patirties įgijimo schemas įtraukti į socialinės apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares praktikos, stažuočių ir darbo patirties įgijimo schemas įtraukti į socialinės apsaugos sistemas;

| 31. | ragina valstybes nares stiprinti švietimo orientavimą pradinės ir vidurinės mokyklos lygmenimis, siekiant padėti jaunimui ir šeimoms pasirinkti realius įgūdžius, gebėjimus, lūkesčius atitinkantį mokymą, mažinant riziką vėliau nebaigti mokyklos ar baigti nesėkmingai; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares stiprinti švietimo orientavimą pradinės ir vidurinės mokyklos lygmenimis, siekiant padėti jaunimui ir šeimoms pasirinkti realius įgūdžius, gebėjimus, lūkesčius atitinkantį mokymą, mažinant riziką vėliau nebaigti mokyklos ar baigti nesėkmingai;

| 32. | pripažįsta, kad krizės metu jaunimas siekia mokslo ir turėtų būti skatinamas jo siekti; ragina visas valstybes nares užtikrinti lygias visų asmenų galimybes į išsilavinimą, garantuojant teisę į nemokamą ir pakankamai finansuojamą mokslą nuo vaikų darželio iki studijų ir finansinę paramą jauniesiems studentams; skatina valstybes nares ir toliau investuoti į išsilavinimą ir mokymus, netgi esant fiskaliniams suvaržymams, nedelsiant įgyvendinti Europos kvalifikacijų sistemą ir prireikus įdiegti nacionalines įgūdžių sistemas; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad krizės metu jaunimas siekia mokslo ir turėtų būti skatinamas jo siekti; ragina visas valstybes nares užtikrinti lygias visų asmenų galimybes į išsilavinimą, garantuojant teisę į nemokamą ir pakankamai finansuojamą mokslą nuo vaikų darželio iki studijų ir finansinę paramą jauniesiems studentams; skatina valstybes nares ir toliau investuoti į išsilavinimą ir mokymus, netgi esant fiskaliniams suvaržymams, nedelsiant įgyvendinti Europos kvalifikacijų sistemą ir prireikus įdiegti nacionalines įgūdžių sistemas;

| 33. | primena, kad Kopenhagos proceso tikslas – skatinti asmenis naudotis įvairiomis esamomis profesinio mokymo galimybėmis (pvz., mokykloje, aukštojo mokslo institucijose, darbe ar per privačias pamokas); |
| --- | --- |

33.

primena, kad Kopenhagos proceso tikslas – skatinti asmenis naudotis įvairiomis esamomis profesinio mokymo galimybėmis (pvz., mokykloje, aukštojo mokslo institucijose, darbe ar per privačias pamokas);

| 34. | ragina Komisiją plėtoti ES programas, kuriomis remiamas švietimas ir įgūdžių atnaujinimas, tokias kaip Mokymasis visą gyvenimą, Europos socialinis fondas, Marie Curie ir Erasmus Mundus veiksmai ir Mokslo švietimo iniciatyva; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją plėtoti ES programas, kuriomis remiamas švietimas ir įgūdžių atnaujinimas, tokias kaip Mokymasis visą gyvenimą, Europos socialinis fondas, Marie Curie ir Erasmus Mundus veiksmai ir Mokslo švietimo iniciatyva;

| 35. | ragina valstybes nares kurti nacionalines darbo grupes jaunimo klausimams spręsti, kad būtų užtikrintas didesnis švietimo sistemos ir darbo rinkos tarpusavio ryšys, skatinti didesnę ir bendrą vyriausybės, darbdavių ir atskirų asmenų atsakomybę investuoti į kvalifikaciją; ragina valstybes nares visose mokyklose kurti patariamąsias struktūras, siekiant padėti sklandžiai pereiti nuo švietimo prie darbo rinkos ir skatinti viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares kurti nacionalines darbo grupes jaunimo klausimams spręsti, kad būtų užtikrintas didesnis švietimo sistemos ir darbo rinkos tarpusavio ryšys, skatinti didesnę ir bendrą vyriausybės, darbdavių ir atskirų asmenų atsakomybę investuoti į kvalifikaciją; ragina valstybes nares visose mokyklose kurti patariamąsias struktūras, siekiant padėti sklandžiai pereiti nuo švietimo prie darbo rinkos ir skatinti viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą;

| 36. | mano, kad nepaprastai svarbu švietimo ir mokymo sistemą pritaikyti pagal greitai kintančią darbo rinką ir naujų profesijų paklausą; |
| --- | --- |

36.

mano, kad nepaprastai svarbu švietimo ir mokymo sistemą pritaikyti pagal greitai kintančią darbo rinką ir naujų profesijų paklausą;

| 37. | mano, kad kalbų mokymas yra labai svarbus siekiant padėti jaunimui lengviau patekti į darbo rinką ir skatinti jo mobilumą bei lygias galimybes; |
| --- | --- |

37.

mano, kad kalbų mokymas yra labai svarbus siekiant padėti jaunimui lengviau patekti į darbo rinką ir skatinti jo mobilumą bei lygias galimybes;

Pritaikymas asmens ir darbo rinkos poreikiams

| 38. | ragina Komisiją valstybes nares teikti jaunimui informaciją apie paklausą darbo rinkoje ir su sąlyga, kad pokyčiams profesijų srityje stebėti bus įdiegtos tinkamos peržiūros priemonės; ragina Komisiją ir valstybes nares formuoti gyvybės raidos ciklu pagrįstas politikos kryptis ir strategijas, į kurias būtų geriau integruojamas švietimas ir užimtumas, kuriose svarbiausia būtų saugus perėjimas ir kuriose būtų numatytas nuolatinis darbo jėgos įgūdžių atnaujinimas, suteikiant šiems darbuotojams galimybes įgyti pagrindinius darbo rinkoje paklausius įgūdžius; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją valstybes nares teikti jaunimui informaciją apie paklausą darbo rinkoje ir su sąlyga, kad pokyčiams profesijų srityje stebėti bus įdiegtos tinkamos peržiūros priemonės; ragina Komisiją ir valstybes nares formuoti gyvybės raidos ciklu pagrįstas politikos kryptis ir strategijas, į kurias būtų geriau integruojamas švietimas ir užimtumas, kuriose svarbiausia būtų saugus perėjimas ir kuriose būtų numatytas nuolatinis darbo jėgos įgūdžių atnaujinimas, suteikiant šiems darbuotojams galimybes įgyti pagrindinius darbo rinkoje paklausius įgūdžius;

| 39. | ragina Komisiją intensyviau dirbti siekiant, kad būtų pripažįstama profesinė kvalifikacija, įskaitant neformalųjį mokymąsi ir darbo patirtį, siekiant pagerinti jaunų žmonių judumą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją intensyviau dirbti siekiant, kad būtų pripažįstama profesinė kvalifikacija, įskaitant neformalųjį mokymąsi ir darbo patirtį, siekiant pagerinti jaunų žmonių judumą;

| 40. | ragina valstybes nares skatinti pripažinti pasiekimus švietimo srityje, įgytus pasinaudojant neformaliojo mokymosi sistema ir nuolat mokantis savarankiškai, kad jaunimas galėtų geriau išnaudoti savo įgytą išsilavinimą ir gebėjimus, būtinus darbo rinkoje ieškant darbo; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares skatinti pripažinti pasiekimus švietimo srityje, įgytus pasinaudojant neformaliojo mokymosi sistema ir nuolat mokantis savarankiškai, kad jaunimas galėtų geriau išnaudoti savo įgytą išsilavinimą ir gebėjimus, būtinus darbo rinkoje ieškant darbo;

| 41. | ragina labiau remti profesinį mokymą ir didinti jo prestižą; |
| --- | --- |

41.

ragina labiau remti profesinį mokymą ir didinti jo prestižą;

| 42. | ragina Komisiją kartu su socialiniais partneriais persvarstyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo strategiją norint saugaus perėjimo klausimą perkelti į darbotvarkės sąrašo viršų, tuo pačiu metu kuriant jaunimo mobilumo ir geresnės prieigos strategiją; pabrėžia, kad lankstumas be socialinės apsaugos nėra tvarus būdas kovoti su problemomis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria jaunimas, o atvirkščiai – neleidžia jauniems žmonėms susirasti darbo ir jie neįgyja socialinės apsaugos teisių; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją kartu su socialiniais partneriais persvarstyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo strategiją norint saugaus perėjimo klausimą perkelti į darbotvarkės sąrašo viršų, tuo pačiu metu kuriant jaunimo mobilumo ir geresnės prieigos strategiją; pabrėžia, kad lankstumas be socialinės apsaugos nėra tvarus būdas kovoti su problemomis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria jaunimas, o atvirkščiai – neleidžia jauniems žmonėms susirasti darbo ir jie neįgyja socialinės apsaugos teisių;

| 43. | prašo valstybių narių įtraukti visus keturis lankstumo komponentus į nacionalinius jaunimo užimtumo strategijų planus, būtent:






  a) | lanksčius ir patikimus sutartyse numatytus susitarimus, |
| --- | --- | --- |

43.

prašo valstybių narių įtraukti visus keturis lankstumo komponentus į nacionalinius jaunimo užimtumo strategijų planus, būtent:

a)

lanksčius ir patikimus sutartyse numatytus susitarimus,

| b) | išsamias mokymo, stažuočių ar mokymosi visą gyvenimą programas, užtikrinančias nuolatinį įgūdžių gerinimą, |
| --- | --- |

b)

išsamias mokymo, stažuočių ar mokymosi visą gyvenimą programas, užtikrinančias nuolatinį įgūdžių gerinimą,

| c) | veiksmingas aktyvios darbo rinkos ir socialinio aprūpinimo politikos kryptis, kuriomis dėmesys telkiamas į įgūdžius, kokybiškas darbo vietas ir įtrauktį; |
| --- | --- |

c)

veiksmingas aktyvios darbo rinkos ir socialinio aprūpinimo politikos kryptis, kuriomis dėmesys telkiamas į įgūdžius, kokybiškas darbo vietas ir įtrauktį;

| d) | veiksmingus darbo judumo mechanizmus, |
| --- | --- |

d)

veiksmingus darbo judumo mechanizmus,

| e) | socialinės apsaugos sistemas, kurios jaunimui teikia saugumą pokyčių dėl įvairių darbo atvejų, dėl nedarbo ar mokymų metu, užuot vertus jaunuolius būti lanksčius; |
| --- | --- |

e)

socialinės apsaugos sistemas, kurios jaunimui teikia saugumą pokyčių dėl įvairių darbo atvejų, dėl nedarbo ar mokymų metu, užuot vertus jaunuolius būti lanksčius;

| f) | veiksmingus stebėsenos mechanizmus, siekiant užtikrinti darbo teises; |
| --- | --- |

f)

veiksmingus stebėsenos mechanizmus, siekiant užtikrinti darbo teises;

| 44. | ragina valstybes nares ir socialinius partnerius užtikrinti kokybišką darbą, kad jaunimas nepakliūtų į „nesaugumo spąstus“, ragina valstybes nares ir socialinius partnerius pagal galiojančius nacionalinius įstatymus bendradarbiaujant su Komisija nustatyti ir įgyvendinti geresnius standartus, kuriais apsaugomi nesaugiose darbo vietose arba prastos kokybės darbo vietose dirbantys asmenys; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares ir socialinius partnerius užtikrinti kokybišką darbą, kad jaunimas nepakliūtų į „nesaugumo spąstus“, ragina valstybes nares ir socialinius partnerius pagal galiojančius nacionalinius įstatymus bendradarbiaujant su Komisija nustatyti ir įgyvendinti geresnius standartus, kuriais apsaugomi nesaugiose darbo vietose arba prastos kokybės darbo vietose dirbantys asmenys;

| 45. | ragina Komisiją įvertinti ilgalaikes jaunimo bedarbystės pasekmes ir vienodų sąlygų kartoms sudarymą; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją įvertinti ilgalaikes jaunimo bedarbystės pasekmes ir vienodų sąlygų kartoms sudarymą;

| 46. | pabrėžia, kad visose darbo vietose turi vykti stiprus struktūrinis socialinis dialogas, kad jauni darbuotojai būtų apsaugoti nuo išnaudojimo ir dažnai neužtikrinto laikino darbo; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi spręsti jaunų darbuotojų ir jų specifinių poreikių klausimus; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad visose darbo vietose turi vykti stiprus struktūrinis socialinis dialogas, kad jauni darbuotojai būtų apsaugoti nuo išnaudojimo ir dažnai neužtikrinto laikino darbo; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi spręsti jaunų darbuotojų ir jų specifinių poreikių klausimus;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad Direktyva dėl vienodų sąlygų užimtumo srityje, kurioje draudžiama diskriminacija dėl amžiaus užimtumo srityje, būtų tinkamai perkelta į nacionalinę teisę ir veiksmingai įgyvendinama; mano, kad reikia daug daugiau padaryti siekiant užtikrinti, kad ir darbuotojai, ir darbdaviai žinotų savo teises ir pareigas pagal šį teisės aktą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad Direktyva dėl vienodų sąlygų užimtumo srityje, kurioje draudžiama diskriminacija dėl amžiaus užimtumo srityje, būtų tinkamai perkelta į nacionalinę teisę ir veiksmingai įgyvendinama; mano, kad reikia daug daugiau padaryti siekiant užtikrinti, kad ir darbuotojai, ir darbdaviai žinotų savo teises ir pareigas pagal šį teisės aktą;

| 48. | ragina valstybes nares ir socialinius partnerius įgyvendinti jaunų žmonių informavimo ir švietimo apie jų teises darbo vietoje ir įvairius alternatyvius jų integravimo į darbo rinką kelius strategijas; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares ir socialinius partnerius įgyvendinti jaunų žmonių informavimo ir švietimo apie jų teises darbo vietoje ir įvairius alternatyvius jų integravimo į darbo rinką kelius strategijas;

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti derinti darbo ir švietimo sritis siekiant struktūruoti mokymo pobūdį, pavyzdžiui, dvejopą mokymą, pagal kurį sujungiamos teorinės žinios ir praktinė patirtis, suteikiant jaunimui reikalingus tiek bendrus, tiek konkrečius įgūdžius; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į informacinės kampanijos apie profesinį rengimą (VET), techninius mokslus ir verslumą rėmimą, kad šie keliai nebebūtų suvokiami kaip kvalifikaciją mažinantis pasirinkimas, bet kaip galimybė užpildyti techninės pakraipos darbo vietų, kurių paklausa nuolat auga, spragas ir vėl pagyvinti Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti derinti darbo ir švietimo sritis siekiant struktūruoti mokymo pobūdį, pavyzdžiui, dvejopą mokymą, pagal kurį sujungiamos teorinės žinios ir praktinė patirtis, suteikiant jaunimui reikalingus tiek bendrus, tiek konkrečius įgūdžius; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į informacinės kampanijos apie profesinį rengimą (VET), techninius mokslus ir verslumą rėmimą, kad šie keliai nebebūtų suvokiami kaip kvalifikaciją mažinantis pasirinkimas, bet kaip galimybė užpildyti techninės pakraipos darbo vietų, kurių paklausa nuolat auga, spragas ir vėl pagyvinti Europos ekonomiką;

| 50. | ragina valstybes nares ir socialinius partnerius per aktyvią užimtumo skatinimo politiką intensyviau planuoti ir įgyvendinti jaunų žmonių galimybių įsilieti į darbo rinką programas, visų pirma tuose regionuose ir sektoriuose, kuriuose didelis jaunimo nedarbo lygis; |
| --- | --- |

50.

ragina valstybes nares ir socialinius partnerius per aktyvią užimtumo skatinimo politiką intensyviau planuoti ir įgyvendinti jaunų žmonių galimybių įsilieti į darbo rinką programas, visų pirma tuose regionuose ir sektoriuose, kuriuose didelis jaunimo nedarbo lygis;

| 51. | ragina valstybes nares mažinti būsimus jaunimo nedarbo padarinius dabartinių kartų teisėms į pensijas ir, priskaičiuojant mokymosi laiką prie pensinio draudimo laiko, suteikti jauniems žmonėms paskatą ilgiau lankyti mokyklą; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares mažinti būsimus jaunimo nedarbo padarinius dabartinių kartų teisėms į pensijas ir, priskaičiuojant mokymosi laiką prie pensinio draudimo laiko, suteikti jauniems žmonėms paskatą ilgiau lankyti mokyklą;

| 52. | ragina socialinius partnerius intensyviau informuoti jaunus žmones apie jų teisę dalyvauti socialiniame dialoge ir didinti šios didelės ekonomiškai aktyvios gyventojų dalies dalyvavimą jų atstovaujamųjų organų struktūrose; |
| --- | --- |

52.

ragina socialinius partnerius intensyviau informuoti jaunus žmones apie jų teisę dalyvauti socialiniame dialoge ir didinti šios didelės ekonomiškai aktyvios gyventojų dalies dalyvavimą jų atstovaujamųjų organų struktūrose;

Trūkumai ir diskriminacija

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad esamais nacionalinės teisės aktais, aktualiais jaunimui, visų pirma nacionalinės teisės aktais, priimtais pagal Direktyvą dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje (2000/78/EC), nebūtų diskriminuojami jauni darbuotojai, norintys gauti socialines išmokas; mano, kad reikia daug daugiau padaryti siekiant užtikrinti, kad ir darbuotojai, ir darbdaviai žinotų savo teises ir pareigas pagal šį teisės aktą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad esamais nacionalinės teisės aktais, aktualiais jaunimui, visų pirma nacionalinės teisės aktais, priimtais pagal Direktyvą dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje (2000/78/EC), nebūtų diskriminuojami jauni darbuotojai, norintys gauti socialines išmokas; mano, kad reikia daug daugiau padaryti siekiant užtikrinti, kad ir darbuotojai, ir darbdaviai žinotų savo teises ir pareigas pagal šį teisės aktą;

| 54. | ragina valstybes nares numatyti tinkamas iniciatyvas siekiant užtikrinti, kad jauni imigrantai išmoktų priimančiosios šalies kalbą, kad būtų pripažintas jų kilmės šalyje įgytas išsilavinimas ir kad jie galėtų įgyti bendrus gebėjimus taip suteikiant galimybę socialiai integruotis ir dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares numatyti tinkamas iniciatyvas siekiant užtikrinti, kad jauni imigrantai išmoktų priimančiosios šalies kalbą, kad būtų pripažintas jų kilmės šalyje įgytas išsilavinimas ir kad jie galėtų įgyti bendrus gebėjimus taip suteikiant galimybę socialiai integruotis ir dalyvauti darbo rinkoje;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares jauniems tėvams prieinamomis kainomis teikti tinkamas ir geresnes vaikų priežiūros sąlygas, pvz., kurti prailgintos dienos grupes mokyklose, taip suteikiant daugiau galimybių jauniems tėvas, ypač jaunoms mamoms, dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares jauniems tėvams prieinamomis kainomis teikti tinkamas ir geresnes vaikų priežiūros sąlygas, pvz., kurti prailgintos dienos grupes mokyklose, taip suteikiant daugiau galimybių jauniems tėvas, ypač jaunoms mamoms, dalyvauti darbo rinkoje;

| 56. | ragina valstybes nares jauniems tėvams teikti pakankamai daug paramos – vaikų priežiūros paslaugų ar vaikų darželių, kad jauni tėvai nepasitrauktų iš darbo rinkos; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares jauniems tėvams teikti pakankamai daug paramos – vaikų priežiūros paslaugų ar vaikų darželių, kad jauni tėvai nepasitrauktų iš darbo rinkos;

| 57. | ragina valstybes nares trumpuoju laikotarpiu imtis priemonių, skirtų jauniems darbo neturintiems vyrams krizės paveiktuose sektoriuose, kartu nepamirštant ilgalaikių problemų, su kuriomis susiduria jaunos moterys, norėdamos patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

57.

ragina valstybes nares trumpuoju laikotarpiu imtis priemonių, skirtų jauniems darbo neturintiems vyrams krizės paveiktuose sektoriuose, kartu nepamirštant ilgalaikių problemų, su kuriomis susiduria jaunos moterys, norėdamos patekti į darbo rinką;

| 58. | ragina valstybes nares pradėti taikyti jaunimo pozityviosios diskriminacijos priemones tose darbo rinkos srityse, kuriose jam per mažai atstovaujama siekiant įveikti ankstesnio amžiaus diskriminacijos pasekmes ir pasiekti, kad darbo jėga būtų iš tiesų įvairi, kartu pasirūpinant negalią turinčiais jaunais žmonėmis; taip pat atkreipia dėmesį į gerą pozityviosios diskriminacijos taikymo patirtį kovojant su diskriminacija; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares pradėti taikyti jaunimo pozityviosios diskriminacijos priemones tose darbo rinkos srityse, kuriose jam per mažai atstovaujama siekiant įveikti ankstesnio amžiaus diskriminacijos pasekmes ir pasiekti, kad darbo jėga būtų iš tiesų įvairi, kartu pasirūpinant negalią turinčiais jaunais žmonėmis; taip pat atkreipia dėmesį į gerą pozityviosios diskriminacijos taikymo patirtį kovojant su diskriminacija;

| 59. | pabrėžia būtinybę kurti specialias neįgaliesiems skirtas programas, kuriomis būtų siekiama padidinti jų galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia būtinybę kurti specialias neįgaliesiems skirtas programas, kuriomis būtų siekiama padidinti jų galimybes patekti į darbo rinką;

| 60. | pabrėžia, kad svarbu skatinti jaunuolių, lankančių meno mokyklas ar mokymus, pvz., kino, muzikos, šokių, teatro ar cirko, stažuotes ir judumą; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad svarbu skatinti jaunuolių, lankančių meno mokyklas ar mokymus, pvz., kino, muzikos, šokių, teatro ar cirko, stažuotes ir judumą;

| 61. | mano, kad reikėtų labiau remti savanorių veiklos programas įvairiose srityse, pvz., socialinėje, kultūros ir sporto; |
| --- | --- |

61.

mano, kad reikėtų labiau remti savanorių veiklos programas įvairiose srityse, pvz., socialinėje, kultūros ir sporto;

| 62. | ragina įvairių pramonės sričių įmones ir organizacijas kurti kartų partnerystes ir taip skatinti aktyviai keistis žiniomis ir produktyviai sutelkti įvairių kartų patirtį; |
| --- | --- |

62.

ragina įvairių pramonės sričių įmones ir organizacijas kurti kartų partnerystes ir taip skatinti aktyviai keistis žiniomis ir produktyviai sutelkti įvairių kartų patirtį;

| 63. | pripažįsta jaunuolių galimybės būti finansiškai nepriklausomiems svarbą ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienam jaunuoliui būtų suteikta teisė į padorias pajamas, kurios jam garantuotų galimybę gyventi ekonomiškai nepriklausomą gyvenimą; |
| --- | --- |

63.

pripažįsta jaunuolių galimybės būti finansiškai nepriklausomiems svarbą ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienam jaunuoliui būtų suteikta teisė į padorias pajamas, kurios jam garantuotų galimybę gyventi ekonomiškai nepriklausomą gyvenimą;

| 64. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jaunimas galėtų gauti pakankamą paramą, jei to pageidauja, susijusią su galimybe pasirinkti veiklą, gauti informaciją apie savo teises ir valdyti savo minimalias pajamas; |
| --- | --- |

64.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad jaunimas galėtų gauti pakankamą paramą, jei to pageidauja, susijusią su galimybe pasirinkti veiklą, gauti informaciją apie savo teises ir valdyti savo minimalias pajamas;

Strategijos ir valdymo priemonės ES lygmeniu

| 65. | siūlo Tarybai ir Komisijai pasiūlyti Europos jaunimo garantijas, užtikrinančias kiekvienam jaunuoliui ES galimybę gauti darbo pasiūlymą, praktiką, papildomus mokymus arba darbą ir mokymąsi kartu po daugiausia keturių mėnesių nedarbo; |
| --- | --- |

65.

siūlo Tarybai ir Komisijai pasiūlyti Europos jaunimo garantijas, užtikrinančias kiekvienam jaunuoliui ES galimybę gauti darbo pasiūlymą, praktiką, papildomus mokymus arba darbą ir mokymąsi kartu po daugiausia keturių mėnesių nedarbo;

| 66. | palankiai vertina pažangą apibrėžiant strategiją „ES 2020“, bet apgailestauja, kad nebuvo jokio viešo ir skaidraus Lisabonos strategijos vertinimo, ir ypač Europos jaunimo pakto, kuriame pateikiamos jaunimo gairės, ir apgailestauja, kad kuriant strategiją „ES 2020“ nebuvo pakankamai pasitarta su socialiniais partneriais, piliečių visuomene ir jaunimo organizacijomis; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina pažangą apibrėžiant strategiją „ES 2020“, bet apgailestauja, kad nebuvo jokio viešo ir skaidraus Lisabonos strategijos vertinimo, ir ypač Europos jaunimo pakto, kuriame pateikiamos jaunimo gairės, ir apgailestauja, kad kuriant strategiją „ES 2020“ nebuvo pakankamai pasitarta su socialiniais partneriais, piliečių visuomene ir jaunimo organizacijomis;

| 67. | ragina valstybes nares parengti naujas privalomas jaunimo gaires; ragina Komisiją kiekvienais metais įvertinti esamas jaunimo gaires ir Jaunimo garantiją norint pasiekti rezultatus ir pažangą, remiantis geriau suskirstyta, ypač pagal lytį ir amžių, statistine informacija; |
| --- | --- |

67.

ragina valstybes nares parengti naujas privalomas jaunimo gaires; ragina Komisiją kiekvienais metais įvertinti esamas jaunimo gaires ir Jaunimo garantiją norint pasiekti rezultatus ir pažangą, remiantis geriau suskirstyta, ypač pagal lytį ir amžių, statistine informacija;

| 68. | ragina Tarybą ir Komisiją susitarti dėl naujų, patobulintų darbo su jaunimo užimtumu valdymo ir informavimo internetu priemonių ir jas parengti; |
| --- | --- |

68.

ragina Tarybą ir Komisiją susitarti dėl naujų, patobulintų darbo su jaunimo užimtumu valdymo ir informavimo internetu priemonių ir jas parengti;

| 69. | siūlo suburti nuolatinę ES jaunimo darbo grupę, kurią sudarytų jaunimo organizacijų, valstybių narių, Komisijos, Parlamento ir socialinių partnerių atstovai ir kuri stebėtų pokyčius jaunimo užimtumo srityje, suteiktų galimybę formuoti kelis sektorius apimančią politiką, dalytųsi pažangiosios patirties pavyzdžiais ir inicijuotų naujas politikos kryptis; |
| --- | --- |

69.

siūlo suburti nuolatinę ES jaunimo darbo grupę, kurią sudarytų jaunimo organizacijų, valstybių narių, Komisijos, Parlamento ir socialinių partnerių atstovai ir kuri stebėtų pokyčius jaunimo užimtumo srityje, suteiktų galimybę formuoti kelis sektorius apimančią politiką, dalytųsi pažangiosios patirties pavyzdžiais ir inicijuotų naujas politikos kryptis;

| 70. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti jaunimą į švietimo ir mokymo politikos krypčių nustatymo procesą, nes taip būtų galima geriau atsižvelgti į jų poreikius; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja Komisijai konsultuotis su nacionalinių jaunimo tarybų atstovais dėl jaunimui svarbių prioritetų; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti jaunimą į švietimo ir mokymo politikos krypčių nustatymo procesą, nes taip būtų galima geriau atsižvelgti į jų poreikius; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja Komisijai konsultuotis su nacionalinių jaunimo tarybų atstovais dėl jaunimui svarbių prioritetų;

| 71. | ragina valstybes nares įvertinti politikos poveikį jaunimui, įtraukti jaunimą į visus procesus ir įsteigti jaunimo tarybas, kurios stebėtų su jaunimu susijusias politikos kryptis; |
| --- | --- |

71.

ragina valstybes nares įvertinti politikos poveikį jaunimui, įtraukti jaunimą į visus procesus ir įsteigti jaunimo tarybas, kurios stebėtų su jaunimu susijusias politikos kryptis;

| 72. | ragina Europos institucijas parodyti gerą pavyzdį ir iš savo tinklalapių ištrinti neapmokamų stažuočių reklamą ir savo stažuotojams mokėti:






  — | minimalią išmoką, apskaičiuojamą pagal gyvenimo lygį toje vietoje, kurioje stažuotė vyksta, |
| --- | --- | --- |

72.

ragina Europos institucijas parodyti gerą pavyzdį ir iš savo tinklalapių ištrinti neapmokamų stažuočių reklamą ir savo stažuotojams mokėti:

—

minimalią išmoką, apskaičiuojamą pagal gyvenimo lygį toje vietoje, kurioje stažuotė vyksta,

| — | socialinio draudimo išmokas; |
| --- | --- |

—

socialinio draudimo išmokas;

*

* *

| 73. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

73.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(2)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 23.

(3)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0187.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/39

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisNetipinės sutartys, profesinės veiklos saugumo užtikrinimas ir naujos socialinio dialogo formos

P7_TA(2010)0263

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (2009/2220(INI))

2011/C 351 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“ (COM(2009)0257),

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, visų pirma į jos 30 straipsnį dėl apsaugos nepagrįsto atleidimo iš darbo atveju, 31 straipsnį dėl tinkamų ir teisingų darbo sąlygų ir 33 straipsnį dėl šeimos ir profesinės veiklos,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800) ir į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo (2),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“(COM(2009)0114),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Išsiplėtusioje Europoje pokyčius skatinanti partnerystė – Europos socialinio dialogo vaidmens didinimas“ (COM(2004)0557),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“ (COM(2007)0359) ir į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją (3),

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ (COM(2006)0708) ir į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimą 2008/618/EB dėl valstybių narių 2008–2010 m. užimtumo politikos gairių,

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir į savo 2009 m. balandžio 8 d. rezoliuciją (5),

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas (Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra krizės laikotarpiu),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 12 d. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo misijos ataskaitą „Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros bendrųjų principų įgyvendinimas pagal 2008–2010 m. Lisabonos strategijos ciklą“,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 5–6 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) išvadas,

atsižvelgdamas į Europos socialinių partnerių rekomendacijas 2007 m. spalio 18 d. ataskaitoje „Svarbiausios Europos darbo rinkos problemos: bendra Europos socialinių partnerių analizė“,

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 18–20 d. Berlyne vykusio neoficialaus darbo ir socialinių reikalų ministrų susitikimo dėl „gero darbo“ išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0193/2010),

| A. | kadangi nestandartinis užimtumas nuo 1990 m. labai išaugo, ir dėl dabartinės ekonomikos krizės prarastos darbo vietos buvo pirmiausia netipinio sektoriaus darbo vietos; kadangi vadinamaisiais netipiniais darbo santykiais vadinamos naujų formų sutartys, kurių vienas ar keli skiriamieji požymiai yra šie: darbas ne visą darbo dieną, atsitiktinis darbas, laikinas darbas, darbas pagal terminuotą darbo sutartį, darbas namuose ir nuotolinis darbas, darbas ne visą darbo dieną, trunkantis 20 valandų per savaitę ar mažiau, |
| --- | --- |

A.

kadangi nestandartinis užimtumas nuo 1990 m. labai išaugo, ir dėl dabartinės ekonomikos krizės prarastos darbo vietos buvo pirmiausia netipinio sektoriaus darbo vietos; kadangi vadinamaisiais netipiniais darbo santykiais vadinamos naujų formų sutartys, kurių vienas ar keli skiriamieji požymiai yra šie: darbas ne visą darbo dieną, atsitiktinis darbas, laikinas darbas, darbas pagal terminuotą darbo sutartį, darbas namuose ir nuotolinis darbas, darbas ne visą darbo dieną, trunkantis 20 valandų per savaitę ar mažiau,

| B. | kadangi keletą kartų buvo pabrėžta, kad reikalingi lankstūs darbo santykiai, |
| --- | --- |

B.

kadangi keletą kartų buvo pabrėžta, kad reikalingi lankstūs darbo santykiai,

| C. | kadangi globalizacija ir sparti technologijų raida lemia plataus masto ekonomikos restruktūrizaciją ir dėl to keičiasi darbo santykiai bei darbuotojų užduočių turinys, be to, visuose sektoriuose ir amžiaus grupėse viena po kitos atsiranda naujos nepriklausomos vieno asmens įmonės, taigi atsiranda poreikis iš naujo apibrėžti darbo santykius siekiant išvengti iškraipymų (pvz., fiktyvaus savarankiško darbo), |
| --- | --- |

C.

kadangi globalizacija ir sparti technologijų raida lemia plataus masto ekonomikos restruktūrizaciją ir dėl to keičiasi darbo santykiai bei darbuotojų užduočių turinys, be to, visuose sektoriuose ir amžiaus grupėse viena po kitos atsiranda naujos nepriklausomos vieno asmens įmonės, taigi atsiranda poreikis iš naujo apibrėžti darbo santykius siekiant išvengti iškraipymų (pvz., fiktyvaus savarankiško darbo),

| D. | kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės, kuri peraugo į rimtą užimtumo krizę, nes prarasta daug darbo vietų, darbo rinkos pasidarė nestabilios ir padidėjo skurdas bei socialinė atskirtis, ypač jau pažeidžiamų asmenų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės, kuri peraugo į rimtą užimtumo krizę, nes prarasta daug darbo vietų, darbo rinkos pasidarė nestabilios ir padidėjo skurdas bei socialinė atskirtis, ypač jau pažeidžiamų asmenų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių,

| E. | kadangi dirbančių asmenų, kurie gyvena skurde, dalis didėja ir pasiekė 8 proc. visų Europos dirbančiųjų, o maždaug 17 proc. dirbančiųjų gauna menką darbo užmokestį, |
| --- | --- |

E.

kadangi dirbančių asmenų, kurie gyvena skurde, dalis didėja ir pasiekė 8 proc. visų Europos dirbančiųjų, o maždaug 17 proc. dirbančiųjų gauna menką darbo užmokestį,

| F. | kadangi reikėtų parengti esminę papildomą ES strategiją, pagrindinį dėmesį skiriant veiksmingam valdymui ir tarpusavio paramos politikos priemonių visumai ekonomikos, aplinkos, užimtumo ir socialinės politikos bei verslumo srityse ir suderintą su Europos užimtumo strategija, kuria siekiama sutelkti valstybes nares ties bendrais tikslais, susijusiais su keturiais principais – tinkamumu darbui, verslumu, prisitaikymu ir lygiomis galimybėmis, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikėtų parengti esminę papildomą ES strategiją, pagrindinį dėmesį skiriant veiksmingam valdymui ir tarpusavio paramos politikos priemonių visumai ekonomikos, aplinkos, užimtumo ir socialinės politikos bei verslumo srityse ir suderintą su Europos užimtumo strategija, kuria siekiama sutelkti valstybes nares ties bendrais tikslais, susijusiais su keturiais principais – tinkamumu darbui, verslumu, prisitaikymu ir lygiomis galimybėmis,

| G. | kadangi nedarbo lygis iš 27 valstybių narių sudarytoje ES padidėjo iki 10 proc. (2009 m.), mažai tikėtina, kad aukščiausią lygį jis pasieks iki pirmo 2011 m. pusmečio, |
| --- | --- |

G.

kadangi nedarbo lygis iš 27 valstybių narių sudarytoje ES padidėjo iki 10 proc. (2009 m.), mažai tikėtina, kad aukščiausią lygį jis pasieks iki pirmo 2011 m. pusmečio,

| H. | kadangi užimtumo pokyčių pasiskirstymas pagal išsilavinimo lygį rodo, kad dirbančių žemos kvalifikacijos asmenų skaičius pastaraisiais metais sumažėjo, |
| --- | --- |

H.

kadangi užimtumo pokyčių pasiskirstymas pagal išsilavinimo lygį rodo, kad dirbančių žemos kvalifikacijos asmenų skaičius pastaraisiais metais sumažėjo,

| I. | kadangi kiekvienais metais vidutiniškai nuo penktadalio iki ketvirtadalio visų Europos darbuotojų keičia darbą, |
| --- | --- |

I.

kadangi kiekvienais metais vidutiniškai nuo penktadalio iki ketvirtadalio visų Europos darbuotojų keičia darbą,

| J. | kadangi perėjimo nuo nedarbo į užimtumą lygis yra aukštas – trečdalis bedarbių ir 10 proc. neaktyvių gyventojų per metus randa darbą, tačiau kadangi taip pat didelis darbuotojų skaičius, ypač dirbančių netipinio užimtumo srityje, praranda darbą ir neranda naujo, |
| --- | --- |

J.

kadangi perėjimo nuo nedarbo į užimtumą lygis yra aukštas – trečdalis bedarbių ir 10 proc. neaktyvių gyventojų per metus randa darbą, tačiau kadangi taip pat didelis darbuotojų skaičius, ypač dirbančių netipinio užimtumo srityje, praranda darbą ir neranda naujo,

| K. | kadangi iš 27 valstybių narių sudarytoje ES 45 proc. visų nedarbo laikotarpių yra ilgesni negu metai, o JAV jie sudaro maždaug 10 proc., |
| --- | --- |

K.

kadangi iš 27 valstybių narių sudarytoje ES 45 proc. visų nedarbo laikotarpių yra ilgesni negu metai, o JAV jie sudaro maždaug 10 proc.,

| L. | kadangi keičiančių darbą moterų skaičius didesnis negu vyrų (5 proc. skirtumas), taip pat dažniau keičia darbą jauni darbuotojai (iki 24 metų), o šis skaičius mažėja didėjant išsilavinimo lygiui, ir tai rodo, kad darbo keitimas dažniau būna ne savanoriškas, o priverstinis ir susijęs su trumpalaikėmis ar laikino darbo sutartimis, ir kadangi dažnai jaunimas neranda darbo, atitinkančio jų įgytą išsilavinimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi keičiančių darbą moterų skaičius didesnis negu vyrų (5 proc. skirtumas), taip pat dažniau keičia darbą jauni darbuotojai (iki 24 metų), o šis skaičius mažėja didėjant išsilavinimo lygiui, ir tai rodo, kad darbo keitimas dažniau būna ne savanoriškas, o priverstinis ir susijęs su trumpalaikėmis ar laikino darbo sutartimis, ir kadangi dažnai jaunimas neranda darbo, atitinkančio jų įgytą išsilavinimą,

| M. | kadangi apskaičiuota, kad vienas iš šešių darbuotojų turi rūpintis vyresniu ar išlaikomu giminaičiu arba draugu, |
| --- | --- |

M.

kadangi apskaičiuota, kad vienas iš šešių darbuotojų turi rūpintis vyresniu ar išlaikomu giminaičiu arba draugu,

| N. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse padaugėjo nedeklaruojamo darbo atvejų ir dėl to gali kilti rimtų ekonominių – ypač fiskalinių –, socialinių ir politinių problemų, |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse padaugėjo nedeklaruojamo darbo atvejų ir dėl to gali kilti rimtų ekonominių – ypač fiskalinių –, socialinių ir politinių problemų,

| O. | kadangi sudėtinga įvertinti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą ir labai svarbu taikyti visuminį požiūrį ypač atsižvelgiant ir į dėl dabartinės krizės galimus pasikeitimus įmonių veikloje, kurie skatina vis mažiau apsaugotus ir vis netvirtesnius darbo santykius, |
| --- | --- |

O.

kadangi sudėtinga įvertinti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą ir labai svarbu taikyti visuminį požiūrį ypač atsižvelgiant ir į dėl dabartinės krizės galimus pasikeitimus įmonių veikloje, kurie skatina vis mažiau apsaugotus ir vis netvirtesnius darbo santykius,

| P. | kadangi vykdant užimtumo politiką, būtina aktyviai skatinti moterų ir vyrų vienodas galimybes, darbo, mokymosi ir šeiminio gyvenimo derinimą, taip pat nediskriminavimo principų taikymą, |
| --- | --- |

P.

kadangi vykdant užimtumo politiką, būtina aktyviai skatinti moterų ir vyrų vienodas galimybes, darbo, mokymosi ir šeiminio gyvenimo derinimą, taip pat nediskriminavimo principų taikymą,

| Q. | kadangi įvairiose Europos dalyse socialinis dialogas išsivystė skirtingai, tačiau apskritai dėl didėjančių ekonominių ir finansinių sunkumų trišalis dialogas tapo intensyvesnis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi įvairiose Europos dalyse socialinis dialogas išsivystė skirtingai, tačiau apskritai dėl didėjančių ekonominių ir finansinių sunkumų trišalis dialogas tapo intensyvesnis,

| R. | kadangi kolektyvinės derybos yra labiausiai paplitęs būdas Europoje darbo užmokesčiui nustatyti, t. y. darbo užmokestis tokiu būdu nustatomas dviem iš trijų darbuotojų, kuriems bendrovės arba aukštesniu lygiu taikoma kolektyvinė sutartis, |
| --- | --- |

R.

kadangi kolektyvinės derybos yra labiausiai paplitęs būdas Europoje darbo užmokesčiui nustatyti, t. y. darbo užmokestis tokiu būdu nustatomas dviem iš trijų darbuotojų, kuriems bendrovės arba aukštesniu lygiu taikoma kolektyvinė sutartis,

| S. | kadangi 2007 m. sausio 19 d. Berlyne vykusiame neoficialaus darbo ir socialinių reikalų ministrų susitikime padaryta išvada, kad „Europa turi dėti daugiau pastangų ir bendradarbiauti skatinant „gerą darbą“. „Geras darbas“ reiškia, kad užtikrinamos darbuotojo teisės ir dalyvavimas, teisingas darbo užmokestis, darbuotojų sauga ir sveikata bei šeimai palankus darbo organizavimas. Siekiant, kad Europos Sąjungą palaikytų jos piliečiai, būtinos geros ir teisingos darbo sąlygos, taip pat tinkama socialinė apsauga.“, |
| --- | --- |

S.

kadangi 2007 m. sausio 19 d. Berlyne vykusiame neoficialaus darbo ir socialinių reikalų ministrų susitikime padaryta išvada, kad „Europa turi dėti daugiau pastangų ir bendradarbiauti skatinant „gerą darbą“. „Geras darbas“ reiškia, kad užtikrinamos darbuotojo teisės ir dalyvavimas, teisingas darbo užmokestis, darbuotojų sauga ir sveikata bei šeimai palankus darbo organizavimas. Siekiant, kad Europos Sąjungą palaikytų jos piliečiai, būtinos geros ir teisingos darbo sąlygos, taip pat tinkama socialinė apsauga.“,

| T. | kadangi pagal „gero darbo“ koncepciją turėtų būti pateiktos esminės kito Europos užimtumo strategijos etapo gairės, |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal „gero darbo“ koncepciją turėtų būti pateiktos esminės kito Europos užimtumo strategijos etapo gairės,

A.
     
  Netipinės sutartys

| 1. | ragina per 2010 m. pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, skirtas tinkamo ir kokybiško darbo vietoms išsaugoti ir darnioms darbo perspektyvoms kurti vadovaujantis plačių užmojų strategija „ES 2020“, kurioje atsižvelgiama į krizės poveikį ekonomikos, visuomenės ir darbo rinkos sistemai; |
| --- | --- |

1.

ragina per 2010 m. pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, skirtas tinkamo ir kokybiško darbo vietoms išsaugoti ir darnioms darbo perspektyvoms kurti vadovaujantis plačių užmojų strategija „ES 2020“, kurioje atsižvelgiama į krizės poveikį ekonomikos, visuomenės ir darbo rinkos sistemai;

| 2. | ragina Komisiją įvertinti Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo misijos darbą ir ragina valstybes nares taikyti labiau suderintus lankstumo ir užimtumo garantijų principus bei atkreipia dėmesį į tai, kad bendras mokymasis ir keitimasis pažangiąja patirtimi, taip pat atviras koordinavimo metodas (AKM), yra pagrindinės valstybių narių įvairių politinių strategijų koordinavimo priemonės; tačiau pažymi, kad AKM galėtų būti patobulintas ir, siekiant padidinti veiksmingumą, reikėtų sustiprinti AKM valdymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją įvertinti Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo misijos darbą ir ragina valstybes nares taikyti labiau suderintus lankstumo ir užimtumo garantijų principus bei atkreipia dėmesį į tai, kad bendras mokymasis ir keitimasis pažangiąja patirtimi, taip pat atviras koordinavimo metodas (AKM), yra pagrindinės valstybių narių įvairių politinių strategijų koordinavimo priemonės; tačiau pažymi, kad AKM galėtų būti patobulintas ir, siekiant padidinti veiksmingumą, reikėtų sustiprinti AKM valdymą;

| 3. | pažymi, kad darbo rinkoje yra įvairių darbo tradicijų, sutarčių formų ir verslo modelių, pabrėždamas, kad šioje įvairialypėje struktūroje pirmenybę reikia teikti Europos modelio ir pripažintų darbo teisių apsaugai; siūlo pereiti prie principo „iš apačios į viršų“ vykdant naujas užimtumo strategijas, siekiant palengvinti visų lygių politinės ir socialinės valdžios dialogą ir įsitraukimą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad darbo rinkoje yra įvairių darbo tradicijų, sutarčių formų ir verslo modelių, pabrėždamas, kad šioje įvairialypėje struktūroje pirmenybę reikia teikti Europos modelio ir pripažintų darbo teisių apsaugai; siūlo pereiti prie principo „iš apačios į viršų“ vykdant naujas užimtumo strategijas, siekiant palengvinti visų lygių politinės ir socialinės valdžios dialogą ir įsitraukimą;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti ir paremti ypatingą nepriklausomų savarankiška veikla užsiimančių darbuotojų, kaip labai svarbios jėgos atkuriant ekonomiką ir kaip veiksnio patenkant į darbo rinką arba alternatyvos darbo rinkai, poziciją; pažymi, kad nepriklausomas darbas smarkiai populiarėja, visų pirma tarp jaunimo ir moterų, ir taip pat kaip pereinamojo laikotarpio nuo darbo iki pensijos užsiėmimas; mano, kad nepriklausomi savarankiški darbuotojai turėtų būti laikomi ypatingu labai mažų įmonių pogrupiu ir ragina imtis priemonių siekiant iki minimumo sumažinti reguliavimo kliūtis ir skatinti bei remti nepriklausomus savarankiškus darbuotojus inicijuojant arba plečiant nepriklausomą savarankišką verslą ir skatinant šios darbuotojų grupės mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti ir paremti ypatingą nepriklausomų savarankiška veikla užsiimančių darbuotojų, kaip labai svarbios jėgos atkuriant ekonomiką ir kaip veiksnio patenkant į darbo rinką arba alternatyvos darbo rinkai, poziciją; pažymi, kad nepriklausomas darbas smarkiai populiarėja, visų pirma tarp jaunimo ir moterų, ir taip pat kaip pereinamojo laikotarpio nuo darbo iki pensijos užsiėmimas; mano, kad nepriklausomi savarankiški darbuotojai turėtų būti laikomi ypatingu labai mažų įmonių pogrupiu ir ragina imtis priemonių siekiant iki minimumo sumažinti reguliavimo kliūtis ir skatinti bei remti nepriklausomus savarankiškus darbuotojus inicijuojant arba plečiant nepriklausomą savarankišką verslą ir skatinant šios darbuotojų grupės mokymąsi visą gyvenimą;

| 5. | pabrėžia savarankiško darbo, ypač labai mažų įmonių ir mažųjų įmonių bei laisvai samdomų darbuotojų svarbą bei pastarųjų ypatumus; pabrėžia, kad laisvai samdomo darbuotojo sąvoka susijusi tik su priklausymu tam tikros kvalifikacijos profesijai, pagal kurią lygiai taip pat galima dirbti savarankiškai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia savarankiško darbo, ypač labai mažų įmonių ir mažųjų įmonių bei laisvai samdomų darbuotojų svarbą bei pastarųjų ypatumus; pabrėžia, kad laisvai samdomo darbuotojo sąvoka susijusi tik su priklausymu tam tikros kvalifikacijos profesijai, pagal kurią lygiai taip pat galima dirbti savarankiškai;

| 6. | mano, kad pagrindinės teisės turėtų būti užtikrintos visiems darbuotojams nepriklausomai nuo jų užimtumo statuso; rekomenduoja, kad tuomet, kai būtina vykdyti darbo teisės reformas, prioritetai būtų šie: skubiai išplėsti darbuotojų, kurių darbo santykiai netipiniai, apsaugą; supaprastinimo labui sugrupuoti netipines sutartis; kurti tvarius normalius darbo santykius; aiškiau reglamentuoti padėtį, susijusią su priklausomu darbu, įskaitant prevencines priemones, susijusias su netipinių darbuotojų sveikata ir sauga; imtis veiksmų kovojant su nedeklaruotu darbu; remti naujų darbo vietų, įskaitant darbą ir pagal netipines sutartis, kūrimą ir palengvinti perėjimą iš vienos užimtumo ir nedarbo padėties į kitą, skatinant įvairių galimybių taikymą, pvz., specialias darbo pašalpas, mokymąsi visą gyvenimą, perkvalifikavimo mokymus ir mokymus darbo vietoje; ragina imtis priemonių siekiant, kad su priklausomu darbu susijusi padėtis taptų aiškesnė, ir ragina Komisiją parengti aiškias gaires dėl darbo santykių sričių, kaip rekomendavo TDO savo 2006 m. rekomendacijose; |
| --- | --- |

6.

mano, kad pagrindinės teisės turėtų būti užtikrintos visiems darbuotojams nepriklausomai nuo jų užimtumo statuso; rekomenduoja, kad tuomet, kai būtina vykdyti darbo teisės reformas, prioritetai būtų šie: skubiai išplėsti darbuotojų, kurių darbo santykiai netipiniai, apsaugą; supaprastinimo labui sugrupuoti netipines sutartis; kurti tvarius normalius darbo santykius; aiškiau reglamentuoti padėtį, susijusią su priklausomu darbu, įskaitant prevencines priemones, susijusias su netipinių darbuotojų sveikata ir sauga; imtis veiksmų kovojant su nedeklaruotu darbu; remti naujų darbo vietų, įskaitant darbą ir pagal netipines sutartis, kūrimą ir palengvinti perėjimą iš vienos užimtumo ir nedarbo padėties į kitą, skatinant įvairių galimybių taikymą, pvz., specialias darbo pašalpas, mokymąsi visą gyvenimą, perkvalifikavimo mokymus ir mokymus darbo vietoje; ragina imtis priemonių siekiant, kad su priklausomu darbu susijusi padėtis taptų aiškesnė, ir ragina Komisiją parengti aiškias gaires dėl darbo santykių sričių, kaip rekomendavo TDO savo 2006 m. rekomendacijose;

| 7. | palankiai vertina kai kuriose valstybėse narėse įtvirtintas nuostatas, pagal kurias darbuotojams, turintiems globos ar rūpybos įsipareigojimų, leidžiama suderinti šias savo pareigas su profesiniais įsipareigojimais, taikant lankstesnį darbo grafiką; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai palaikyti slaugos ar globos pareigas turinčius darbuotojus darbo vietoje nustatant lankstesnes darbo sąlygas, įskaitant teisę į atostogas, lankstų darbo grafiką, darbą ne visą darbo dieną ir darbo namuose tvarką, kuriomis būtų sudaryta galimybė didesniam šių darbuotojų skaičiui likti arba grįžti į mokamą darbą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina kai kuriose valstybėse narėse įtvirtintas nuostatas, pagal kurias darbuotojams, turintiems globos ar rūpybos įsipareigojimų, leidžiama suderinti šias savo pareigas su profesiniais įsipareigojimais, taikant lankstesnį darbo grafiką; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai palaikyti slaugos ar globos pareigas turinčius darbuotojus darbo vietoje nustatant lankstesnes darbo sąlygas, įskaitant teisę į atostogas, lankstų darbo grafiką, darbą ne visą darbo dieną ir darbo namuose tvarką, kuriomis būtų sudaryta galimybė didesniam šių darbuotojų skaičiui likti arba grįžti į mokamą darbą visose valstybėse narėse;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas skiria netipinius ir labai netipinius darbo santykius; mano, kad nemažai netipinių darbo santykių formų yra svarbios priežiūros srities darbuotojams, studentams ir kitiems asmenims, kurie priversti sudaryti, pvz., trumpalaikes sutartis arba dirbti ne visą darbo dieną, kad užsidirbtų papildomų pajamų; pabrėžia, kad labai svarbu, jog darbuotojai, kurių darbo santykiai yra netipiniai, turėtų minimalias teises ir būtų apsaugoti nuo išnaudojimo; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas skiria netipinius ir labai netipinius darbo santykius; mano, kad nemažai netipinių darbo santykių formų yra svarbios priežiūros srities darbuotojams, studentams ir kitiems asmenims, kurie priversti sudaryti, pvz., trumpalaikes sutartis arba dirbti ne visą darbo dieną, kad užsidirbtų papildomų pajamų; pabrėžia, kad labai svarbu, jog darbuotojai, kurių darbo santykiai yra netipiniai, turėtų minimalias teises ir būtų apsaugoti nuo išnaudojimo;

| 9. | ragina valstybes nares skatinti perėjimą prie produktyvių ir apmokamų kokybiškų darbo vietų ir parengti darbo teisės nuostatas, kuriomis būtų veiksmingai apsaugotos asmenų, kurių darbas yra netipinės formos, teisės ir užtikrintos tokios pačios sąlygos, kaip ir darbuotojų, dirbančių visą darbo dieną pagal įprastas sutartis, vadovaujantis didžiausiu darbuotojų apsaugos lygiu; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares skatinti perėjimą prie produktyvių ir apmokamų kokybiškų darbo vietų ir parengti darbo teisės nuostatas, kuriomis būtų veiksmingai apsaugotos asmenų, kurių darbas yra netipinės formos, teisės ir užtikrintos tokios pačios sąlygos, kaip ir darbuotojų, dirbančių visą darbo dieną pagal įprastas sutartis, vadovaujantis didžiausiu darbuotojų apsaugos lygiu;

| 10. | rekomenduoja pagal netipines sutartis dirbantiems darbuotojams taikyti visos ES darbuotojų kategorijas apimančias galiojančias ES direktyvas, įskaitant Darbo laiko direktyvą (93/104/EB), Direktyvą dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (2008/104/EB), Direktyvą dėl darbo ne visą darbo dieną (97/81/EB) ir Tarybos direktyvą dėl bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas sutartis (1999/70/EB); |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja pagal netipines sutartis dirbantiems darbuotojams taikyti visos ES darbuotojų kategorijas apimančias galiojančias ES direktyvas, įskaitant Darbo laiko direktyvą (93/104/EB), Direktyvą dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (2008/104/EB), Direktyvą dėl darbo ne visą darbo dieną (97/81/EB) ir Tarybos direktyvą dėl bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas sutartis (1999/70/EB);

| 11. | pažymi, kad nestandartinių ir netipinių sutarčių proporcijos tendencija didėti pasižymi svarbiu lyčių ir kartų aspektu, nes moterys, vyresnio amžiaus ir jaunesnio amžiaus darbuotojai, dirbantys pagal nestandartines sutartis, atstovaujami neproporcingai; nurodo, kad kai kuriuose sektoriuose sparčiai vyksta struktūriniai pokyčiai; ragina valstybes nares ir Komisiją ištirti šio reiškinio priežastis ir atitinkamose srityse kovoti su šia neatitiktimi tinkamomis ir tikslingomis priemonėmis, palengvinant perėjimą prie nuolatinio darbo ir ypač skatinant imtis priemonių, kuriomis padedama vyrams ir moterims suderinti darbą ir šeimos bei asmeninį gyvenimą, pirmenybę teikiant būtent socialiniam dialogui įmonėse su darbuotojų atstovais, taip pat stebėti šių priemonių taikymą ir viešai pranešti apie padarytą pažangą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai stebėti, kad pereinant prie nestandartinių ar netipinių sutarčių nebūtų slepiamas neteisėtas darbas, o per kompetencijos mainus būtų skatinama pereiti prie veiksmingo jaunuolių ir bedarbių įtraukimo į darbo rinką, suteikiant darbuotojams ir įmonėms saugumą ir lankstumą, kurie sustiprintų galimybes įsidarbinti ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad nestandartinių ir netipinių sutarčių proporcijos tendencija didėti pasižymi svarbiu lyčių ir kartų aspektu, nes moterys, vyresnio amžiaus ir jaunesnio amžiaus darbuotojai, dirbantys pagal nestandartines sutartis, atstovaujami neproporcingai; nurodo, kad kai kuriuose sektoriuose sparčiai vyksta struktūriniai pokyčiai; ragina valstybes nares ir Komisiją ištirti šio reiškinio priežastis ir atitinkamose srityse kovoti su šia neatitiktimi tinkamomis ir tikslingomis priemonėmis, palengvinant perėjimą prie nuolatinio darbo ir ypač skatinant imtis priemonių, kuriomis padedama vyrams ir moterims suderinti darbą ir šeimos bei asmeninį gyvenimą, pirmenybę teikiant būtent socialiniam dialogui įmonėse su darbuotojų atstovais, taip pat stebėti šių priemonių taikymą ir viešai pranešti apie padarytą pažangą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai stebėti, kad pereinant prie nestandartinių ar netipinių sutarčių nebūtų slepiamas neteisėtas darbas, o per kompetencijos mainus būtų skatinama pereiti prie veiksmingo jaunuolių ir bedarbių įtraukimo į darbo rinką, suteikiant darbuotojams ir įmonėms saugumą ir lankstumą, kurie sustiprintų galimybes įsidarbinti ir konkurencingumą;

| 12. | ragina valstybes nares užtikrinti geresnį Direktyvos 97/81/EB dėl darbo ne visą darbo dieną ir Direktyvos 1999/70/EB dėl darbo pagal terminuotas sutartis, ypač pagrindinio nediskriminavimo principo, nuostatų įgyvendinimą; pabrėžia, kad siekiant lengviau keisti darbą svarbūs mokymai ir mokymasis visą gyvenimą, ypač terminuotą darbą dirbantiems darbuotojams; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares užtikrinti geresnį Direktyvos 97/81/EB dėl darbo ne visą darbo dieną ir Direktyvos 1999/70/EB dėl darbo pagal terminuotas sutartis, ypač pagrindinio nediskriminavimo principo, nuostatų įgyvendinimą; pabrėžia, kad siekiant lengviau keisti darbą svarbūs mokymai ir mokymasis visą gyvenimą, ypač terminuotą darbą dirbantiems darbuotojams;

| 13. | pabrėžia, kad prie netipinės darbo formos turėtų būti grįžtama savo noru, o ne dėl didėjančių kliūčių, susijusių su galimybėmis patekti į darbo rinką, arba kokybiškų darbo vietų stokos; pažymi, kad ypač daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje esantiems darbuotojams individualiai pritaikytos netipinės sutartys, kurias pateikia integracijos į darbo rinką socialinės įmonės, gali būti tinkamas pasirinkimas ir tapti pirmuoju laipteliu į užimtumą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad prie netipinės darbo formos turėtų būti grįžtama savo noru, o ne dėl didėjančių kliūčių, susijusių su galimybėmis patekti į darbo rinką, arba kokybiškų darbo vietų stokos; pažymi, kad ypač daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje esantiems darbuotojams individualiai pritaikytos netipinės sutartys, kurias pateikia integracijos į darbo rinką socialinės įmonės, gali būti tinkamas pasirinkimas ir tapti pirmuoju laipteliu į užimtumą;

| 14. | džiaugiasi, kad priimta Direktyva 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones, ir ragina sparčiai ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi, kad priimta Direktyva 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones, ir ragina sparčiai ją įgyvendinti;

| 15. | mano, kad netipinių darbo formų atveju pagal sutartį turėtų būti numatyta teisę į darbuotojų rengimą, ir pabrėžia, kad nestandartinės darbo formos, su tinkama apsauga ir numatant paramą socialinio saugumo bei darbuotojų teisių srityse ir galimybę pereiti prie stabilaus ir apsaugoto užimtumo, gali būti viena iš galimybių, tačiau turi būti teikiama parama darbuotojams, pereinantiems iš vieno darbo arba užimtumo statuso į kitą, įgyvendinant kryptingą, aktyvią užimtumo politiką; apgailestauja, kad į šį aspektą dažnai nekreipiama dėmesio; |
| --- | --- |

15.

mano, kad netipinių darbo formų atveju pagal sutartį turėtų būti numatyta teisę į darbuotojų rengimą, ir pabrėžia, kad nestandartinės darbo formos, su tinkama apsauga ir numatant paramą socialinio saugumo bei darbuotojų teisių srityse ir galimybę pereiti prie stabilaus ir apsaugoto užimtumo, gali būti viena iš galimybių, tačiau turi būti teikiama parama darbuotojams, pereinantiems iš vieno darbo arba užimtumo statuso į kitą, įgyvendinant kryptingą, aktyvią užimtumo politiką; apgailestauja, kad į šį aspektą dažnai nekreipiama dėmesio;

| 16. | ragina valstybes nares rengti ankstyvos ir aktyvios intervencijos politiką, kuri leistų į darbo rinką grįžtantiems darbuotojams, visų pirma moterims, gauti individualią paramą laikotarpiu, kuris būtinas, kad darbuotojai turėtų daugiau galimybių mokytis ir keisti kvalifikaciją; bedarbiai turėtų būti remiami tiek per tvirtą socialinės apsaugos sistemą, tiek per veiksmingą aktyvios politikos sistemą, kad turėtų galimybę greitai grįžti į darbo rinką, net jeigu jų ankstesnės sutartys buvo netipinės, svarbu, kad jie liktų darbo rinkoje ir kad būtų skatinama pereiti prie stabilaus, apsaugoto ir aukštos kokybės užimtumo formų; jei į darbo rinką grįžtama sudarant netipines sutartis, šios sutartys turi užtikrinti tinkamai reglamentuotas ir saugias darbo sąlygas; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares rengti ankstyvos ir aktyvios intervencijos politiką, kuri leistų į darbo rinką grįžtantiems darbuotojams, visų pirma moterims, gauti individualią paramą laikotarpiu, kuris būtinas, kad darbuotojai turėtų daugiau galimybių mokytis ir keisti kvalifikaciją; bedarbiai turėtų būti remiami tiek per tvirtą socialinės apsaugos sistemą, tiek per veiksmingą aktyvios politikos sistemą, kad turėtų galimybę greitai grįžti į darbo rinką, net jeigu jų ankstesnės sutartys buvo netipinės, svarbu, kad jie liktų darbo rinkoje ir kad būtų skatinama pereiti prie stabilaus, apsaugoto ir aukštos kokybės užimtumo formų; jei į darbo rinką grįžtama sudarant netipines sutartis, šios sutartys turi užtikrinti tinkamai reglamentuotas ir saugias darbo sąlygas;

| 17. | ragina Komisiją, padedant socialiniams partneriams, išnagrinėti ir stebėti įvairių rūšių priemones, kurios sukurtos pagal nacionalines aktyvumą skatinančias politikos kryptis; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją, padedant socialiniams partneriams, išnagrinėti ir stebėti įvairių rūšių priemones, kurios sukurtos pagal nacionalines aktyvumą skatinančias politikos kryptis;

| 18. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares, padedant socialiniams partneriams, veiksmingai kovoti su neteisėtu darbu, daugiausia pasitelkiant prevenciją ir atgrasomąsias nuobaudas, ir tiki, kad strategijų numatymas, taip pat ir Europos Sąjungos lygiu, kovai su neteisėtu darbu gali padėti kovoti su šiuo reiškiniu ir sumažinti nesaugių, visų pirma netipinių darbo vietų skaičių; mano, kad kovojant su neteisėtu darbu turėtų būti taikomos papildomos priemonės gyvybingoms ir ilgalaikėms užimtumo alternatyvoms sukurti ir paramai asmenims, siekiantiems patekti į atvirą darbo rinką, teikti; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares, padedant socialiniams partneriams, veiksmingai kovoti su neteisėtu darbu, daugiausia pasitelkiant prevenciją ir atgrasomąsias nuobaudas, ir tiki, kad strategijų numatymas, taip pat ir Europos Sąjungos lygiu, kovai su neteisėtu darbu gali padėti kovoti su šiuo reiškiniu ir sumažinti nesaugių, visų pirma netipinių darbo vietų skaičių; mano, kad kovojant su neteisėtu darbu turėtų būti taikomos papildomos priemonės gyvybingoms ir ilgalaikėms užimtumo alternatyvoms sukurti ir paramai asmenims, siekiantiems patekti į atvirą darbo rinką, teikti;

| 19. | pabrėžia, kad būtina kurti aukštos kokybės, tvarias ir saugias darbo vietas, jeigu reikia, baigus tam tikrus mokymus, orientuotus į tvarų ir visos darbo dienos užimtumą, įskaitant ekologines ir „baltąsias“ (sveikatos priežiūros) darbo vietas, ir užtikrinti socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtina kurti aukštos kokybės, tvarias ir saugias darbo vietas, jeigu reikia, baigus tam tikrus mokymus, orientuotus į tvarų ir visos darbo dienos užimtumą, įskaitant ekologines ir „baltąsias“ (sveikatos priežiūros) darbo vietas, ir užtikrinti socialinę sanglaudą;

| 20. | pabrėžia, kad ne visos netipinio užimtumo formos neišvengiamai lemia nestabilius, nesaugius, atsitiktinius darbo santykius, susijusius su žemesniu socialinės apsaugos lygiu, mažesniu darbo užmokesčiu ir menkesnėmis tolesnio mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad šios nesaugios darbo formos dažnai susijusios su netipinėmis sutartimis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ne visos netipinio užimtumo formos neišvengiamai lemia nestabilius, nesaugius, atsitiktinius darbo santykius, susijusius su žemesniu socialinės apsaugos lygiu, mažesniu darbo užmokesčiu ir menkesnėmis tolesnio mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad šios nesaugios darbo formos dažnai susijusios su netipinėmis sutartimis;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įveikti aukštą nedarbo lygį ir darbo rinkos susiskaidymą, suteikiant visiems darbuotojams lygias teises ir investuojant į darbo vietų kūrimą, įgūdžių formavimo ir mokymosi visą gyvenimą sritis; dėl to ragina valstybes nares laipsniškai panaikinti visas nesaugias užimtumo formas; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įveikti aukštą nedarbo lygį ir darbo rinkos susiskaidymą, suteikiant visiems darbuotojams lygias teises ir investuojant į darbo vietų kūrimą, įgūdžių formavimo ir mokymosi visą gyvenimą sritis; dėl to ragina valstybes nares laipsniškai panaikinti visas nesaugias užimtumo formas;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, jog siekiant laipsniškai panaikinti nesaugias užimtumo formas ir nuo jų pereiti prie nuolatinio neterminuoto darbo santykių, susijusių su didesnėmis darbuotojų teisėmis ir socialine apsauga, valstybės narės turi būti tvirtai pasiryžusios per savo darbo rinkos politiką parengti tam tinkamas kertines prielaidas; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, jog siekiant laipsniškai panaikinti nesaugias užimtumo formas ir nuo jų pereiti prie nuolatinio neterminuoto darbo santykių, susijusių su didesnėmis darbuotojų teisėmis ir socialine apsauga, valstybės narės turi būti tvirtai pasiryžusios per savo darbo rinkos politiką parengti tam tinkamas kertines prielaidas;

| 23. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga yra įsipareigojusi padėti asmenims derinti darbą ir asmeninį gyvenimą; vis dėlto kritiškai vertina tai, kad Komisija ir valstybės narės nesiėmė jokių reikšmingų ir veiksmingų priemonių tam, kad šis įsipareigojimas būtų iš tikrųjų įgyvendintas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga yra įsipareigojusi padėti asmenims derinti darbą ir asmeninį gyvenimą; vis dėlto kritiškai vertina tai, kad Komisija ir valstybės narės nesiėmė jokių reikšmingų ir veiksmingų priemonių tam, kad šis įsipareigojimas būtų iš tikrųjų įgyvendintas;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad geresnių darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo sąlygų galima būtų geriausiai pasiekti atnaujinus standartinį darbo modelį: kaip bendrą standartą nustatyti sutartis dėl nuolatinio darbo trumpesnę darbo dieną, taip pat įvesti darbo ne visą darbo dieną standartus tam, kad pageidaujantiems dirbti ne visą darbo dieną (15–25 val. per savaitę) būtų siūlomas pagrįstas ir socialiai apsaugotas darbas; pabrėžia, kad reikia suvienodinti nuolatinio darbo ir darbo ne visą darbo dieną sąlygas, susijusias su valandiniu darbo užmokesčiu, teise į švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, karjeros galimybėmis ir socialine apsauga; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad geresnių darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo sąlygų galima būtų geriausiai pasiekti atnaujinus standartinį darbo modelį: kaip bendrą standartą nustatyti sutartis dėl nuolatinio darbo trumpesnę darbo dieną, taip pat įvesti darbo ne visą darbo dieną standartus tam, kad pageidaujantiems dirbti ne visą darbo dieną (15–25 val. per savaitę) būtų siūlomas pagrįstas ir socialiai apsaugotas darbas; pabrėžia, kad reikia suvienodinti nuolatinio darbo ir darbo ne visą darbo dieną sąlygas, susijusias su valandiniu darbo užmokesčiu, teise į švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, karjeros galimybėmis ir socialine apsauga;

B.
     
  Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra ir profesinės veiklos saugumo užtikrinimas

| 25. | mano, kad būtina Europos lygmeniu iš naujo apsvarstyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, atsižvelgiant į dabartinę krizę, kad būtų galima padėti padidinti našumą ir darbo vietų kokybę užtikrinant saugumą ir užimtumo bei darbuotojų teisių apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, kurių padėtis darbo rinkoje yra nepalanki, ir tuo pačiu metu suteikti įmonėms organizacinio lankstumo galimybes, kurios leistų reaguoti į kintančius rinkos poreikius ir kurti arba mažinti darbo vietas; taip pat mano, kad struktūrinių pokyčių atveju tinkamas ir suderintas lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimas gali padėti užtikrinti didesnį darbo rinkos patikimumą; taip pat mano, kad lankstumo ir saugumo reikalavimai ir aktyvi darbo rinkos politika vieni kitiems neprieštarauja ir gali vienas kitą sutvirtinti, jei bus visų socialinių partnerių, vyriausybių, Europos institucijų apibrėžti remiantis tinkama įvairių požiūriu darna ir atsižvelgiant į bendrą mokymąsi ir keitimąsi pažangiąja patirtimi, mano, kad pastaraisiais metais Europos užimtumo augimo rezultatuose nepakankamai atsižvelgta į šiuos reikalavimus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina Europos lygmeniu iš naujo apsvarstyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, atsižvelgiant į dabartinę krizę, kad būtų galima padėti padidinti našumą ir darbo vietų kokybę užtikrinant saugumą ir užimtumo bei darbuotojų teisių apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant asmenims, kurių padėtis darbo rinkoje yra nepalanki, ir tuo pačiu metu suteikti įmonėms organizacinio lankstumo galimybes, kurios leistų reaguoti į kintančius rinkos poreikius ir kurti arba mažinti darbo vietas; taip pat mano, kad struktūrinių pokyčių atveju tinkamas ir suderintas lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimas gali padėti užtikrinti didesnį darbo rinkos patikimumą; taip pat mano, kad lankstumo ir saugumo reikalavimai ir aktyvi darbo rinkos politika vieni kitiems neprieštarauja ir gali vienas kitą sutvirtinti, jei bus visų socialinių partnerių, vyriausybių, Europos institucijų apibrėžti remiantis tinkama įvairių požiūriu darna ir atsižvelgiant į bendrą mokymąsi ir keitimąsi pažangiąja patirtimi, mano, kad pastaraisiais metais Europos užimtumo augimo rezultatuose nepakankamai atsižvelgta į šiuos reikalavimus;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis didesne tampa problema, susijusi su fiktyvia savarankiška veikla užsiimančiais asmenimis, kuriuos jų darbdaviai dažnai verčia dirbti nežmoniškomis sąlygomis; be to, mano, kad fiktyvia savarankiška veikla užsiimančius asmenis įdarbinusiems darbdaviams turėtų būti taikomos nuobaudos; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis didesne tampa problema, susijusi su fiktyvia savarankiška veikla užsiimančiais asmenimis, kuriuos jų darbdaviai dažnai verčia dirbti nežmoniškomis sąlygomis; be to, mano, kad fiktyvia savarankiška veikla užsiimančius asmenis įdarbinusiems darbdaviams turėtų būti taikomos nuobaudos;

| 27. | mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra negali būti tinkamai įgyvendinta be stiprios socialinės apsaugos ir paramos asmenims, iš naujo įžengiantiems į darbo rinką, priemonių, kurios yra ypač svarbūs sklandaus perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką, iš darbo į darbą ir iš darbo į pensiją veiksniai; |
| --- | --- |

27.

mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra negali būti tinkamai įgyvendinta be stiprios socialinės apsaugos ir paramos asmenims, iš naujo įžengiantiems į darbo rinką, priemonių, kurios yra ypač svarbūs sklandaus perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką, iš darbo į darbą ir iš darbo į pensiją veiksniai;

| 28. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas subalansuotai įgyvendinti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros politiką, toliau tęsiant įgyvendinimo padėties analizę, kuri iki šiol buvo vykdoma valstybėse narėse siekiant patikrinti, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros priemonės būtų tinkamai naudojamos kartu su priemonėmis darbuotojų saugumui, ir padedant valstybėms narėms bei socialiniams partneriams taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus, kad šie principai būtų užtikrinti pagal socialinius teisės aktus Europos lygmeniu ir pagal skirtingų darbo rinkų specifiką, skirtingas darbo politikos ir kolektyvinių derybų tradicijas, socialinės apsaugos sistemų struktūrą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad bendras mokymasis ir keitimasis gerąja patirtimi, taip pat atvirasis koordinavimo metodas, yra pagrindinės valstybių narių įvairių politinių strategijų koordinavimo priemonės; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją toliau dėti pastangas subalansuotai įgyvendinti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros politiką, toliau tęsiant įgyvendinimo padėties analizę, kuri iki šiol buvo vykdoma valstybėse narėse siekiant patikrinti, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros priemonės būtų tinkamai naudojamos kartu su priemonėmis darbuotojų saugumui, ir padedant valstybėms narėms bei socialiniams partneriams taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus, kad šie principai būtų užtikrinti pagal socialinius teisės aktus Europos lygmeniu ir pagal skirtingų darbo rinkų specifiką, skirtingas darbo politikos ir kolektyvinių derybų tradicijas, socialinės apsaugos sistemų struktūrą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad bendras mokymasis ir keitimasis gerąja patirtimi, taip pat atvirasis koordinavimo metodas, yra pagrindinės valstybių narių įvairių politinių strategijų koordinavimo priemonės;

| 29. | mano, kad, ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimas valstybėse narėse tapo dar reikalingesnis, o socialiniai partneriai rems darbo teisės ir darbo rinkos reformas tik tuomet, jei jomis taip pat bus siekiama veiksmingai suvienodinti nuostatas, taikomas įvairių rūšių sutartims; pažymi, kad norint taikyti lankstumo principus reikia užtikrinti adekvačią socialinę apsaugą, kuria būtų garantuojamas tinkamas asmenų gyvenimas ir vystymasis, ypatingą paramą teikiant darbo ieškantiems asmenims ir prioritetą teikiant griežtiems darbo santykius ir įvairias užimtumo formas reglamentuojantiems teisės aktams, grindžiamiems aiškiu instituciniu pagrindu, be to, siekiant išvengti sunkumų, kartu reikia remtis sustiprintos apsaugos mechanizmais; |
| --- | --- |

29.

mano, kad, ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimas valstybėse narėse tapo dar reikalingesnis, o socialiniai partneriai rems darbo teisės ir darbo rinkos reformas tik tuomet, jei jomis taip pat bus siekiama veiksmingai suvienodinti nuostatas, taikomas įvairių rūšių sutartims; pažymi, kad norint taikyti lankstumo principus reikia užtikrinti adekvačią socialinę apsaugą, kuria būtų garantuojamas tinkamas asmenų gyvenimas ir vystymasis, ypatingą paramą teikiant darbo ieškantiems asmenims ir prioritetą teikiant griežtiems darbo santykius ir įvairias užimtumo formas reglamentuojantiems teisės aktams, grindžiamiems aiškiu instituciniu pagrindu, be to, siekiant išvengti sunkumų, kartu reikia remtis sustiprintos apsaugos mechanizmais;

| 30. | pabrėžia, kad didelio lankstumo reikalavimas darbinėje veikloje pasiekia savo ribas, kai pernelyg apriboja gyvenimo ir vystymosi galimybes ir tampa sunkiau sukurti ir išlaikyti šeimą, rūpintis šeimos nariais bei dalyvauti visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad didelio lankstumo reikalavimas darbinėje veikloje pasiekia savo ribas, kai pernelyg apriboja gyvenimo ir vystymosi galimybes ir tampa sunkiau sukurti ir išlaikyti šeimą, rūpintis šeimos nariais bei dalyvauti visuomeniniame gyvenime;

| 31. | pabrėžia saugumo aspekto, kuris reikalingas siekiant pereinamuoju laikotarpiu padėti ieškantiems darbo darbuotojams ir užtikrinti jiems tinkamas gyvenimo sąlygas, svarbą lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai; mano, kad parama turėtų apimti atitinkamas mokymo priemones, kurias taikydami asmenys galėtų prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia saugumo aspekto, kuris reikalingas siekiant pereinamuoju laikotarpiu padėti ieškantiems darbo darbuotojams ir užtikrinti jiems tinkamas gyvenimo sąlygas, svarbą lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai; mano, kad parama turėtų apimti atitinkamas mokymo priemones, kurias taikydami asmenys galėtų prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių;

| 32. | mano, kad įmonės baiminasi dėl nuolatinio jų poreikių ir darbo ieškančių asmenų siūlomų įgūdžių neatitikimo, joms trūksta galimybių gauti kreditų, kurie padėtų pasamdyti darbuotojų bei investuoti, taip pat jos nepakankamai investuoja į darbo rinką, ir todėl esant dabartinei ekonomikos krizei pabrėžia ilgalaikės vizijos vystymo svarbą Europos gamybos sistemai; taip pat būtina kurti palankią verslo aplinką, užtikrinti pakankamus finansinius išteklius ir geras darbo sąlygas, bei didinti teisinį tikrumą ir skaidrumą tiek darbdaviams, tiek darbuotojams kalbant apie darbo teisės aktų taikymo apimtį ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

32.

mano, kad įmonės baiminasi dėl nuolatinio jų poreikių ir darbo ieškančių asmenų siūlomų įgūdžių neatitikimo, joms trūksta galimybių gauti kreditų, kurie padėtų pasamdyti darbuotojų bei investuoti, taip pat jos nepakankamai investuoja į darbo rinką, ir todėl esant dabartinei ekonomikos krizei pabrėžia ilgalaikės vizijos vystymo svarbą Europos gamybos sistemai; taip pat būtina kurti palankią verslo aplinką, užtikrinti pakankamus finansinius išteklius ir geras darbo sąlygas, bei didinti teisinį tikrumą ir skaidrumą tiek darbdaviams, tiek darbuotojams kalbant apie darbo teisės aktų taikymo apimtį ir įgyvendinimą;

| 33. | pabrėžia neteisėto darbo prevencijos, atskleidimo ir sankcijų tokiais atvejais taikymo svarbą; ragina Komisiją parengti konkrečias iniciatyvas, įskaitant specialias taisykles, skirtas problemoms, susijusioms su įmonėmis „pašto dėžutėmis“, spręsti ir nuostatas dėl bendros ir individualios atsakomybės subrangos darbų grandinėje, taip pat ragina įsteigti ES agentūrą, skirtą neteisėto darbo prevencijai ir atskleidimui; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia neteisėto darbo prevencijos, atskleidimo ir sankcijų tokiais atvejais taikymo svarbą; ragina Komisiją parengti konkrečias iniciatyvas, įskaitant specialias taisykles, skirtas problemoms, susijusioms su įmonėmis „pašto dėžutėmis“, spręsti ir nuostatas dėl bendros ir individualios atsakomybės subrangos darbų grandinėje, taip pat ragina įsteigti ES agentūrą, skirtą neteisėto darbo prevencijai ir atskleidimui;

| 34. | mano, kad dėl finansų ir ekonomikos krizės kai kuriose valstybėse narėse įmonės nesugeba darbo rinkoje rasti tinkamesnių sutarčių formų apsaugoti savo poreikius būti lankstiems, kad galėtų reaguoti į nenumatomus rinkos paklausos svyravimus, nedidindamos išlaidų ir užtikrindamos darbuotojų saugumą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad dėl finansų ir ekonomikos krizės kai kuriose valstybėse narėse įmonės nesugeba darbo rinkoje rasti tinkamesnių sutarčių formų apsaugoti savo poreikius būti lankstiems, kad galėtų reaguoti į nenumatomus rinkos paklausos svyravimus, nedidindamos išlaidų ir užtikrindamos darbuotojų saugumą;

| 35. | ragina kurti lanksčias ir saugias sutartines nuostatas, atsižvelgiant į šiuolaikišką darbo organizavimą, užtikrinant vienodų sąlygų taikymą; tvirtai įsitikinęs, kad neterminuotos darbo sutartys privalo likti pagrindine įdarbinimo forma, mano, kad atsižvelgiant į šiuolaikišką darbo organizavimą yra tikslinga numatyti sutartis, kurios būtų lanksčios darbo pobūdžio atžvilgiu ir saugios apsaugos ir teisių atžvilgiu; pripažįsta, kad teisinis neterminuotų darbo sutarčių pagrindas ir jų orientavimas į lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepciją nacionalinėje darbo teisėje turi didelę reikšmę, kad jas palankiai vertintų įmonės ir darbuotojai; |
| --- | --- |

35.

ragina kurti lanksčias ir saugias sutartines nuostatas, atsižvelgiant į šiuolaikišką darbo organizavimą, užtikrinant vienodų sąlygų taikymą; tvirtai įsitikinęs, kad neterminuotos darbo sutartys privalo likti pagrindine įdarbinimo forma, mano, kad atsižvelgiant į šiuolaikišką darbo organizavimą yra tikslinga numatyti sutartis, kurios būtų lanksčios darbo pobūdžio atžvilgiu ir saugios apsaugos ir teisių atžvilgiu; pripažįsta, kad teisinis neterminuotų darbo sutarčių pagrindas ir jų orientavimas į lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepciją nacionalinėje darbo teisėje turi didelę reikšmę, kad jas palankiai vertintų įmonės ir darbuotojai;

| 36. | griežtai smerkia tokį reiškinį, kai įprastas įdarbinimas keičiamas netipinių formų sutartimis, pagal kurias, lyginant su įprastinėmis įdarbinimo sąlygomis, sudaromos prastesnės ir mažiau patikimos darbo sąlygos, ir kurios pažeidžia visuomenės, darbuotojų ir konkurentų interesus; pabrėžia, kad toks piktnaudžiavimas pažeidžia Europos socialinį modelį ir jį destabilizuoja, ir ragina valstybes nares ir Komisiją visomis turimomis priemonėmis tvariai su juo kovoti, pvz., taikant griežtas sankcijas; |
| --- | --- |

36.

griežtai smerkia tokį reiškinį, kai įprastas įdarbinimas keičiamas netipinių formų sutartimis, pagal kurias, lyginant su įprastinėmis įdarbinimo sąlygomis, sudaromos prastesnės ir mažiau patikimos darbo sąlygos, ir kurios pažeidžia visuomenės, darbuotojų ir konkurentų interesus; pabrėžia, kad toks piktnaudžiavimas pažeidžia Europos socialinį modelį ir jį destabilizuoja, ir ragina valstybes nares ir Komisiją visomis turimomis priemonėmis tvariai su juo kovoti, pvz., taikant griežtas sankcijas;

| 37. | tvirtai tiki, kad, atsižvelgiant į įvairias tradicijas valstybėse narėse, bet kokios formos užimtumas turi būti siejamas su pagrindinėmis teisėmis, tarp kurių turėtų būti: teisė į tinkamą darbo užmokestį ir darbo užmokesčio skirtumų dėl lyties ir etninės kilmės panaikinimas; nediskriminavimo principo ir vienodų sąlygų taikymas ieškant darbo ir jau dirbant, teikiant mokymus ir vystant karjerą; darbuotojų sveikatos apsauga ir darbo sauga, nuostatos dėl darbo ir poilsio laiko, teisė į pensiją, jungimosi į organizacijas ir atstovavimo laisvė, teisė į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus, mokymosi ir karjeros galimybės, taip pat apsauga darbo praradimo atveju; |
| --- | --- |

37.

tvirtai tiki, kad, atsižvelgiant į įvairias tradicijas valstybėse narėse, bet kokios formos užimtumas turi būti siejamas su pagrindinėmis teisėmis, tarp kurių turėtų būti: teisė į tinkamą darbo užmokestį ir darbo užmokesčio skirtumų dėl lyties ir etninės kilmės panaikinimas; nediskriminavimo principo ir vienodų sąlygų taikymas ieškant darbo ir jau dirbant, teikiant mokymus ir vystant karjerą; darbuotojų sveikatos apsauga ir darbo sauga, nuostatos dėl darbo ir poilsio laiko, teisė į pensiją, jungimosi į organizacijas ir atstovavimo laisvė, teisė į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus, mokymosi ir karjeros galimybės, taip pat apsauga darbo praradimo atveju;

| 38. | ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų investuojant į gebėjimus ir mokymą siekiant remti stabilų ir tvarų užimtumą; todėl ragina valstybes nares investuoti į žmones – energingai įgyvendinti ir finansuoti mokymosi strategijas, pritaikytas prie rinkos reikalavimų, pripažįstant neformaliai įgytus įgūdžius ir gebėjimus, atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą; be to, ragina valstybes nares nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis patvirtinti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad kiekvienas mokyklą baigiantis jaunuolis turėtų galimybę įsidarbinti arba gauti vietą aukštojoje ar profesinio mokymo įstaigoje; |
| --- | --- |

38.

ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų investuojant į gebėjimus ir mokymą siekiant remti stabilų ir tvarų užimtumą; todėl ragina valstybes nares investuoti į žmones – energingai įgyvendinti ir finansuoti mokymosi strategijas, pritaikytas prie rinkos reikalavimų, pripažįstant neformaliai įgytus įgūdžius ir gebėjimus, atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą; be to, ragina valstybes nares nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis patvirtinti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad kiekvienas mokyklą baigiantis jaunuolis turėtų galimybę įsidarbinti arba gauti vietą aukštojoje ar profesinio mokymo įstaigoje;

| 39. | ragina valstybes nares įgyvendinti tvarią politiką, kuri sudarytų sąlygas visiems, įskaitant ir silpniausias bei nepalankiausias sąlygas turinčias kategorijas, veiksmingą priėjimą į darbo rinką ir galimybę geriau derinti lankstų darbą, priežiūrą ir asmeninį bei šeiminį gyvenimą, užtikrinant plačią paramą lygioms galimybėms ir visoms paslaugoms, kurių reikia šiam tikslui pasiekti, pvz., numatant tokias priemones, kaip motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas, lanksčias darbo valandas ir suteikiant įperkamas bei pasiekiamas vietas vaikų priežiūros įstaigose; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares įgyvendinti tvarią politiką, kuri sudarytų sąlygas visiems, įskaitant ir silpniausias bei nepalankiausias sąlygas turinčias kategorijas, veiksmingą priėjimą į darbo rinką ir galimybę geriau derinti lankstų darbą, priežiūrą ir asmeninį bei šeiminį gyvenimą, užtikrinant plačią paramą lygioms galimybėms ir visoms paslaugoms, kurių reikia šiam tikslui pasiekti, pvz., numatant tokias priemones, kaip motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas, lanksčias darbo valandas ir suteikiant įperkamas bei pasiekiamas vietas vaikų priežiūros įstaigose;

| 40. | ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis siekiama kurti naujas darbo vietas; supranta atsakomybę ir riziką, su kuria susiduria kuriantys tokias darbo vietas, įskaitant tuos, kurie naudoja netipines sutartis; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis siekiama kurti naujas darbo vietas; supranta atsakomybę ir riziką, su kuria susiduria kuriantys tokias darbo vietas, įskaitant tuos, kurie naudoja netipines sutartis;

| 41. | ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kurios padėtų vėl pradėti profesinę veiklą po tėvystės atostogų, jeigu reikia, baigus mokymus reikiamo lygio kvalifikacijai susigrąžinti; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kurios padėtų vėl pradėti profesinę veiklą po tėvystės atostogų, jeigu reikia, baigus mokymus reikiamo lygio kvalifikacijai susigrąžinti;

| 42. | itin rekomenduoja, kad ES užimtumo iniciatyva apimtų ankstyvos intervencijos priemones, skirtas bedarbiams paremti, kai darbo vietos faktiškai prarandamos, ypač siekiant sumažinti asmenų iškritimo iš darbo rinkos ir žmogiškojo kapitalo praradimo riziką; |
| --- | --- |

42.

itin rekomenduoja, kad ES užimtumo iniciatyva apimtų ankstyvos intervencijos priemones, skirtas bedarbiams paremti, kai darbo vietos faktiškai prarandamos, ypač siekiant sumažinti asmenų iškritimo iš darbo rinkos ir žmogiškojo kapitalo praradimo riziką;

| 43. | ragina valstybes nares stiprinti paramos schemas, ypač skirtas žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems, t. y., taikyti užimtumo modelius, teikti asmenines rekomendacijas, siūlyti intensyvų darbuotojų mokymą, perkvalifikavimo mokymą, subsidijuoti įdarbinimą, teikti dotacijas pradedantiems savarankiškai dirbti asmenims ir įmonėms; tačiau aiškiai pabrėžia, kad šios subsidijos turi būti tokios, kad neišstumtų reguliarių darbo vietų; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares stiprinti paramos schemas, ypač skirtas žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems, t. y., taikyti užimtumo modelius, teikti asmenines rekomendacijas, siūlyti intensyvų darbuotojų mokymą, perkvalifikavimo mokymą, subsidijuoti įdarbinimą, teikti dotacijas pradedantiems savarankiškai dirbti asmenims ir įmonėms; tačiau aiškiai pabrėžia, kad šios subsidijos turi būti tokios, kad neišstumtų reguliarių darbo vietų;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares panaikinti administracines kliūtis, jei jomis nesiekiama apsaugoti darbuotojų interesų, kad būtų pagerinta verslo, ypač MVĮ, aplinka, tačiau pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog šie pokyčiai neturėtų padarinių darbuotojų saugai arba sveikatai; atkreipia dėmesį, kad MVĮ dėl savo skaičiaus yra pagrindiniai veikėjai kovoje su nedarbu ES; pabrėžia, kad formuluojant su jomis susijusią užimtumo politiką svarbu apsvarstyti specifiką, poreikius ir teritorijas, kuriose jos veikia; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares panaikinti administracines kliūtis, jei jomis nesiekiama apsaugoti darbuotojų interesų, kad būtų pagerinta verslo, ypač MVĮ, aplinka, tačiau pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog šie pokyčiai neturėtų padarinių darbuotojų saugai arba sveikatai; atkreipia dėmesį, kad MVĮ dėl savo skaičiaus yra pagrindiniai veikėjai kovoje su nedarbu ES; pabrėžia, kad formuluojant su jomis susijusią užimtumo politiką svarbu apsvarstyti specifiką, poreikius ir teritorijas, kuriose jos veikia;

| 45. | ragina valstybes nares teikti lankstumo ir užimtumo garantijų svarstymų ir įgyvendinimo planų pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares teikti lankstumo ir užimtumo garantijų svarstymų ir įgyvendinimo planų pažangos ataskaitas;

| 46. | apgailestauja dėl Tarybos ir Komisijos siauro požiūrio į lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą; ragina Komisiją ir Tarybą įsipareigoti laikytis „gero darbo“ darbotvarkės ir įtvirtinti ją naujos kartos integruotose gairėse ir Europos užimtumo strategijoje, t. y. skatinti: darbo ir užimtumo garantijas darbuotojams, teisėmis grindžiamą požiūrį į aktyvią darbo rinkos politiką ir mokymąsi visą gyvenimą, visapusiškas darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, visuotines ir lygias socialines bei darbuotojų teises visiems, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tinkamiau derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, gerinti darbo kokybę ir gerovę darbe; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja dėl Tarybos ir Komisijos siauro požiūrio į lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą; ragina Komisiją ir Tarybą įsipareigoti laikytis „gero darbo“ darbotvarkės ir įtvirtinti ją naujos kartos integruotose gairėse ir Europos užimtumo strategijoje, t. y. skatinti: darbo ir užimtumo garantijas darbuotojams, teisėmis grindžiamą požiūrį į aktyvią darbo rinkos politiką ir mokymąsi visą gyvenimą, visapusiškas darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, visuotines ir lygias socialines bei darbuotojų teises visiems, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tinkamiau derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, gerinti darbo kokybę ir gerovę darbe;

| 47. | ragina valstybes nares atleidimams dėl ekonominių priežasčių pritarti tik po to, kai bus pasitelktos visos pastangos apmokyti darbuotojus ar jiems suteikti naujų įgūdžių; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares atleidimams dėl ekonominių priežasčių pritarti tik po to, kai bus pasitelktos visos pastangos apmokyti darbuotojus ar jiems suteikti naujų įgūdžių;

C.
     
  Naujos socialinio dialogo formos

| 48. | mano, kad oficialus socialinių partnerių vaidmens pripažinimas yra žingsnis pirmyn, nes pripažįstama jų autonomija ir dar kartą patvirtinama jų indėlio remiant socialinį dialogą svarba ir, atsižvelgdamas į tai, pabrėžia išskirtinę socialinio dialogo, kuriame šiuo metu dalyvauja 40 sektorių, reikšmę; |
| --- | --- |

48.

mano, kad oficialus socialinių partnerių vaidmens pripažinimas yra žingsnis pirmyn, nes pripažįstama jų autonomija ir dar kartą patvirtinama jų indėlio remiant socialinį dialogą svarba ir, atsižvelgdamas į tai, pabrėžia išskirtinę socialinio dialogo, kuriame šiuo metu dalyvauja 40 sektorių, reikšmę;

| 49. | vis dėlto yra susirūpinęs dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimų, neseniai priimtų Laval, Rüffert, Viking ir Luxembourg bylose, poveikio teisei laisvai jungtis į asociacijas ir veiksmų laisvei siekiant pagerinti darbo sąlygas; |
| --- | --- |

49.

vis dėlto yra susirūpinęs dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimų, neseniai priimtų Laval, Rüffert, Viking ir Luxembourg bylose, poveikio teisei laisvai jungtis į asociacijas ir veiksmų laisvei siekiant pagerinti darbo sąlygas;

| 50. | laikosi nuomonės, kad trišalį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą ekonomikos augimo ir užimtumo klausimais pripažinus kaip institucinį organą prisidėta prie to, kad socialiniai parneriai būtų įtraukiami į ES ekonomikos politiką; |
| --- | --- |

50.

laikosi nuomonės, kad trišalį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą ekonomikos augimo ir užimtumo klausimais pripažinus kaip institucinį organą prisidėta prie to, kad socialiniai parneriai būtų įtraukiami į ES ekonomikos politiką;

| 51. | mano, kad Europos ir nacionalinių socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų indėlis įgyvendinant strategiją „ES 2020“ yra ypatingai svarbus siekiant užimtumo tikslų ir įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų darbotvarkę bei ją atnaujinant; |
| --- | --- |

51.

mano, kad Europos ir nacionalinių socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų indėlis įgyvendinant strategiją „ES 2020“ yra ypatingai svarbus siekiant užimtumo tikslų ir įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų darbotvarkę bei ją atnaujinant;

| 52. | ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes jaustis atsakingoms už pašaliečius (darbuotojus, dirbančius pagal netipines arba labai netipines sutartis), ir užtikrinti, kad jų teisės bei socialinės apsaugos reikalavimai būtų suderinti su pagal įprastas sutartis dirbančių darbuotojų teisėmis ir socialinės apsaugos reikalavimais; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes jaustis atsakingoms už pašaliečius (darbuotojus, dirbančius pagal netipines arba labai netipines sutartis), ir užtikrinti, kad jų teisės bei socialinės apsaugos reikalavimai būtų suderinti su pagal įprastas sutartis dirbančių darbuotojų teisėmis ir socialinės apsaugos reikalavimais;

| 53. | ragina socialinius partnerius Europos ir nacionaliniu lygmenimis remti investicijas į mokymosi strategijas, pritaikytas prie rinkos reikalavimų, ir palankiai vertina socialinių partnerių jau suderėtus Gebėjimų ir kompetencijos tobulinimo visą gyvenimą veiksmų metmenis; |
| --- | --- |

53.

ragina socialinius partnerius Europos ir nacionaliniu lygmenimis remti investicijas į mokymosi strategijas, pritaikytas prie rinkos reikalavimų, ir palankiai vertina socialinių partnerių jau suderėtus Gebėjimų ir kompetencijos tobulinimo visą gyvenimą veiksmų metmenis;

| 54. | mano, kad asmenys, kuriems taikomos integracijos į darbo rinką priemonės arba priemonės, skirtos parengti juos patekimui (grįžimui) į darbo rinką, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos, teikiančios jiems šias paslaugas arba atstovaujančios šiems asmenims, turėtų dalyvauti formuojant, diegiant ir įgyvendinant jiems įtakos turinčią politiką; |
| --- | --- |

54.

mano, kad asmenys, kuriems taikomos integracijos į darbo rinką priemonės arba priemonės, skirtos parengti juos patekimui (grįžimui) į darbo rinką, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos, teikiančios jiems šias paslaugas arba atstovaujančios šiems asmenims, turėtų dalyvauti formuojant, diegiant ir įgyvendinant jiems įtakos turinčią politiką;

| 55. | pažymi, kad socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas kuriant ir įgyvendinant politiką labai skiriasi atskirose valstybėse narėse, tačiau vyrauja bendra tendencija siekiant politinių tikslų naudotis įvairesnių priemonių deriniu; mano, kad socialinio ir institucinio pripažinimo, kuriuo naudojasi socialiniai partneriai, kokybė turėtų būti dar labiau gerinama nacionaliniu lygmeniu ir šis veiksnys turėtų būti visapusiškesnis, nes jis kaip tik smarkiai lemia jų indėlio kokybę; tačiau ypač pabrėžia, kad socialinio dialogo kokybė, atsižvelgiant į šalį ir sektorių, labai skiriasi, ir primygtinai ragina socialinius partnerius kurti tikrą „socialinę partnerystę“ visais lygmenimis; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas kuriant ir įgyvendinant politiką labai skiriasi atskirose valstybėse narėse, tačiau vyrauja bendra tendencija siekiant politinių tikslų naudotis įvairesnių priemonių deriniu; mano, kad socialinio ir institucinio pripažinimo, kuriuo naudojasi socialiniai partneriai, kokybė turėtų būti dar labiau gerinama nacionaliniu lygmeniu ir šis veiksnys turėtų būti visapusiškesnis, nes jis kaip tik smarkiai lemia jų indėlio kokybę; tačiau ypač pabrėžia, kad socialinio dialogo kokybė, atsižvelgiant į šalį ir sektorių, labai skiriasi, ir primygtinai ragina socialinius partnerius kurti tikrą „socialinę partnerystę“ visais lygmenimis;

| 56. | mano, kad kolektyvinės derybos įrodė esančios veiksminga užimtumo išsaugojimo priemonė ir kad jos leidžia darbdaviams ir darbuotojams rasti veiksmingą išeitį sprendžiant su ekonomikos nuosmukiu susijusias problemas; šiuo atžvilgiu pažymi socialinių partnerių tvirto sutarimo svarbą nacionalinėse sistemose, kuriose yra nustatyta mažiausia darbo teise apibrėžta apsauga; |
| --- | --- |

56.

mano, kad kolektyvinės derybos įrodė esančios veiksminga užimtumo išsaugojimo priemonė ir kad jos leidžia darbdaviams ir darbuotojams rasti veiksmingą išeitį sprendžiant su ekonomikos nuosmukiu susijusias problemas; šiuo atžvilgiu pažymi socialinių partnerių tvirto sutarimo svarbą nacionalinėse sistemose, kuriose yra nustatyta mažiausia darbo teise apibrėžta apsauga;

| 57. | yra įsitikinęs, kad sėkmingas socialinis dialogas darbo vietoje labai priklauso nuo darbuotojų atstovybėms sudarytų sąlygų, t. y. kokybiškos informacijos tiekimo, reguliaraus mokymosi ir pakankamo laiko veiklai; |
| --- | --- |

57.

yra įsitikinęs, kad sėkmingas socialinis dialogas darbo vietoje labai priklauso nuo darbuotojų atstovybėms sudarytų sąlygų, t. y. kokybiškos informacijos tiekimo, reguliaraus mokymosi ir pakankamo laiko veiklai;

| 58. | yra įsitikinęs, kad vyriausybių vaidmuo yra lemiamas sudarant išankstines sąlygas visapusiškoms ir veiksmingoms kolektyvinėms deryboms ir pasitelkiant trišales struktūras siekiant įtraukti socialinius partnerius į instituciškai garantuotą ir veiksmingą viešosios politikos rengimą lygiomis teisėmis pagal nacionalinę praktiką ir tradicijas; |
| --- | --- |

58.

yra įsitikinęs, kad vyriausybių vaidmuo yra lemiamas sudarant išankstines sąlygas visapusiškoms ir veiksmingoms kolektyvinėms deryboms ir pasitelkiant trišales struktūras siekiant įtraukti socialinius partnerius į instituciškai garantuotą ir veiksmingą viešosios politikos rengimą lygiomis teisėmis pagal nacionalinę praktiką ir tradicijas;

*

* *

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Socialinės apsaugos komitetui, Europos užimtumo komitetui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Socialinės apsaugos komitetui, Europos užimtumo komitetui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0123.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0466.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0574.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0339.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/48

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisKomisijos žalioji knyga dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje

P7_TA(2010)0264

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (2009/2153(INI))

2011/C 351 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 ir 192 straipsnius, kuriais siekiama užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį,

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (COM(2008)0811),

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtas išvadas (2009 m. birželio 26 d. 11462/09),

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/12/EB dėl atliekų (1),

atsižvelgdamas į 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (2),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. sausio 17 d. poziciją dėl galutinės Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma šeštoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl tvaraus žemės ūkio ir biodujų: Būtinas ES teisės aktų persvarstymas (4),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (5),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl tarpinės šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos peržiūros (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 14 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/35/EB (7),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl dirvožemio apsaugos teminės strategijos (8),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 25 d. poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl atliekų vežimo (9),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (10),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 17 d. poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (11),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl teminės atliekų perdirbimo strategijos (12),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7–0203/2010),

| A. | kadangi Komisijos žaliojoje knygoje siūloma iniciatyva užtikrina galimybę imtis Bendrijos veiksmų biologinių atliekų tvarkymo srityje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos žaliojoje knygoje siūloma iniciatyva užtikrina galimybę imtis Bendrijos veiksmų biologinių atliekų tvarkymo srityje,

| B. | kadangi tinkamas biologinių atliekų tvarkymas sąlygoja aplinkosaugos, bet ir socialinius ir ekonominius privalumus, |
| --- | --- |

B.

kadangi tinkamas biologinių atliekų tvarkymas sąlygoja aplinkosaugos, bet ir socialinius ir ekonominius privalumus,

| C. | kadangi Pagrindų direktyvos dėl atliekų 2 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad atskirose direktyvose gali būti nustatytos konkrečios ar papildomos tam tikrų kategorijų atliekų tvarkymo taisyklės, |
| --- | --- |

C.

kadangi Pagrindų direktyvos dėl atliekų 2 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad atskirose direktyvose gali būti nustatytos konkrečios ar papildomos tam tikrų kategorijų atliekų tvarkymo taisyklės,

| D. | kadangi Direktyvoje 1999/31/EB dėl sąvartynų atliekų nepateikiama pakankamai priemonių, skirtų tvariam biologinių atliekų tvarkymui, |
| --- | --- |

D.

kadangi Direktyvoje 1999/31/EB dėl sąvartynų atliekų nepateikiama pakankamai priemonių, skirtų tvariam biologinių atliekų tvarkymui,

| E. | kadangi biologinių atliekų tvarkymo taisyklės nėra išsamios ir esamų teisinių priemonių nepakanka siekiant suformuluotų veiksmingo biologinių atliekų tvarkymo tikslų; kadangi dėl šios priežasties būtina parengti konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų tvarkymo; kadangi įvairių biologinių atliekų tvarkymo taisyklių sujungimas į vieną teisės aktą būtų savaime aukšto lygio ir geresnės teisėkūros pavyzdys ir tuo pat metu būtų užtikrinamas paprastumas, didesnis aiškumas, geresnė stebėsena ir įgyvendinimo vykdymas ir teisinis tikrumas tokiu būdu užtikrinant ilgalaikį visuomenės ir privačių investuotojų pasitikėjimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi biologinių atliekų tvarkymo taisyklės nėra išsamios ir esamų teisinių priemonių nepakanka siekiant suformuluotų veiksmingo biologinių atliekų tvarkymo tikslų; kadangi dėl šios priežasties būtina parengti konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų tvarkymo; kadangi įvairių biologinių atliekų tvarkymo taisyklių sujungimas į vieną teisės aktą būtų savaime aukšto lygio ir geresnės teisėkūros pavyzdys ir tuo pat metu būtų užtikrinamas paprastumas, didesnis aiškumas, geresnė stebėsena ir įgyvendinimo vykdymas ir teisinis tikrumas tokiu būdu užtikrinant ilgalaikį visuomenės ir privačių investuotojų pasitikėjimą,

| F. | kadangi 2010 m. vasario 15 d. Barselonoje vykusios konferencijos dėl biologinių atliekų perdirbimo Europoje, kurioje dalyvavo Taryba, Komisija ir Europos Parlamentas, išvadose (13) pažymėjo, kad būtina veikti, siekiant sukurti Europos biologinių atliekų teisės aktų sistemą, kadangi šiuo metu yra pats tinkamiausias laikas skatinti tokį reguliavimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. vasario 15 d. Barselonoje vykusios konferencijos dėl biologinių atliekų perdirbimo Europoje, kurioje dalyvavo Taryba, Komisija ir Europos Parlamentas, išvadose (13) pažymėjo, kad būtina veikti, siekiant sukurti Europos biologinių atliekų teisės aktų sistemą, kadangi šiuo metu yra pats tinkamiausias laikas skatinti tokį reguliavimą,

| G. | kadangi konkrečioje direktyvoje dėl biologinių atliekų tvarkymo būtinai turėtų būti užtikrintas lankstumas, kad ši direktyva apimtų įvairias esamas tvarkymo galimybes, turint mintyje daugybę permainingų aplinkybių ir vietos sąlygas, į kurias reikia atsižvelgti, |
| --- | --- |

G.

kadangi konkrečioje direktyvoje dėl biologinių atliekų tvarkymo būtinai turėtų būti užtikrintas lankstumas, kad ši direktyva apimtų įvairias esamas tvarkymo galimybes, turint mintyje daugybę permainingų aplinkybių ir vietos sąlygas, į kurias reikia atsižvelgti,

| H. | kadangi dar nėra ištirtos biologinių atliekų tvarkymo pagal labai skirtingas kiekvienos valstybės narės taisykles galimybės; kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą ir tvarų išteklių tvarkymą būtina geriau tvarkyti minėtąsias atliekas; kadangi reikėtų skatinti atskirą biologinių atliekų surinkimą siekiant su perdirbimu ir su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių tikslų ir tokiu būdu siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų, ypač vadovaujantis išteklių veiksmingumo pavyzdine iniciatyva, |
| --- | --- |

H.

kadangi dar nėra ištirtos biologinių atliekų tvarkymo pagal labai skirtingas kiekvienos valstybės narės taisykles galimybės; kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą ir tvarų išteklių tvarkymą būtina geriau tvarkyti minėtąsias atliekas; kadangi reikėtų skatinti atskirą biologinių atliekų surinkimą siekiant su perdirbimu ir su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių tikslų ir tokiu būdu siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų, ypač vadovaujantis išteklių veiksmingumo pavyzdine iniciatyva,

| I. | kadangi atskiras atliekų surinkimas suteikia galimybes, ypač optimaliam tam tikrų biologinių atliekų rūšių tvarkymui, t. y. vartotojų ir maitinimo įstaigų virtuvės atliekų ir restoranų, kurie naudoja vienkartinius indus, biologinių atliekų ir kompostuojamų atliekų tvarkymui, |
| --- | --- |

I.

kadangi atskiras atliekų surinkimas suteikia galimybes, ypač optimaliam tam tikrų biologinių atliekų rūšių tvarkymui, t. y. vartotojų ir maitinimo įstaigų virtuvės atliekų ir restoranų, kurie naudoja vienkartinius indus, biologinių atliekų ir kompostuojamų atliekų tvarkymui,

| J. | kadangi organinių atliekų kompostavimas suteikia galimybes perdirbti biologiškai skaidžius ir kompostuotinus produktus, jau reglamentuotus Bendrijos iniciatyva (eksperimentinės rinkos iniciatyva), |
| --- | --- |

J.

kadangi organinių atliekų kompostavimas suteikia galimybes perdirbti biologiškai skaidžius ir kompostuotinus produktus, jau reglamentuotus Bendrijos iniciatyva (eksperimentinės rinkos iniciatyva),

| K. | kadangi ES lygmeniu reikia nustatyti biologinių atliekų tvarkymo ir komposto kokybės standartus; kadangi reglamentavus komposto kokybės parametrus, įskaitant integruotą požiūrį, kuriuo užtikrinamas atsekamumas, kokybė ir saugus naudojimas, bus galima užtikrinti pasitikėjimą šiuo produktu; kadangi kompostą reikėtų suklasifikuoti atsižvelgiant į jo kokybę taip, kad komposto panaudojimas neturėtų neigiamo poveikio dirvožemiui ir požeminiam vandeniui bei ypač žemės ūkio produktams, gaunamiems iš šio dirvožemio, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES lygmeniu reikia nustatyti biologinių atliekų tvarkymo ir komposto kokybės standartus; kadangi reglamentavus komposto kokybės parametrus, įskaitant integruotą požiūrį, kuriuo užtikrinamas atsekamumas, kokybė ir saugus naudojimas, bus galima užtikrinti pasitikėjimą šiuo produktu; kadangi kompostą reikėtų suklasifikuoti atsižvelgiant į jo kokybę taip, kad komposto panaudojimas neturėtų neigiamo poveikio dirvožemiui ir požeminiam vandeniui bei ypač žemės ūkio produktams, gaunamiems iš šio dirvožemio,

| L. | kadangi atsižvelgiant į prastą į sąvartynus šalinamų atliekų kiekio mažinimo tikslų įgyvendinimą ir norint pasiekti šiuos tikslus reikia papildomų teisinių gairių, |
| --- | --- |

L.

kadangi atsižvelgiant į prastą į sąvartynus šalinamų atliekų kiekio mažinimo tikslų įgyvendinimą ir norint pasiekti šiuos tikslus reikia papildomų teisinių gairių,

| M. | kadangi gali prireikti apsaugos priemonių, būtinų užtikrinant, kad kompostas nesukels dirvožemio ar požeminio vandens taršos, |
| --- | --- |

M.

kadangi gali prireikti apsaugos priemonių, būtinų užtikrinant, kad kompostas nesukels dirvožemio ar požeminio vandens taršos,

| N. | kadangi galimybes naudoti nekokybišką kompostą, kuris nekenktų aplinkai ar žmonių sveikatai, taip pat reikėtų apsvarstyti ir įvertinti, ir kadangi ES lygmeniu tinkamai apibrėžus galimybes naudoti nekokybišką kompostą ir nustačius kada kompostas laikomas produktu, o kada - atlieka, padėtų valstybėms narėms apsispręsti dėl su kompostu susijusių klausimų, |
| --- | --- |

N.

kadangi galimybes naudoti nekokybišką kompostą, kuris nekenktų aplinkai ar žmonių sveikatai, taip pat reikėtų apsvarstyti ir įvertinti, ir kadangi ES lygmeniu tinkamai apibrėžus galimybes naudoti nekokybišką kompostą ir nustačius kada kompostas laikomas produktu, o kada - atlieka, padėtų valstybėms narėms apsispręsti dėl su kompostu susijusių klausimų,

| O. | kadangi „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ yra 2020 m. Europos strategijos pavyzdinė iniciatyva ir kadangi būtina skatinti tausų išteklių naudojimą; kadangi perdirbant biologines atliekas didinamas išteklių veiksmingumas, |
| --- | --- |

O.

kadangi „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ yra 2020 m. Europos strategijos pavyzdinė iniciatyva ir kadangi būtina skatinti tausų išteklių naudojimą; kadangi perdirbant biologines atliekas didinamas išteklių veiksmingumas,

| P. | kadangi šlapios biologinės atliekos mažina deginimo veiksmingumą; kadangi biologinių atliekų deginimą netiesiogiai skatina Direktyva dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių; kadangi biologinės atliekos gali geriau prisidėti prie kovos su klimato kaita, jas perdirbant į kompostą, kuris pagerintų dirvožemio kokybę ir sąlygotų anglies dioksido sekvestraciją, ir, kad tai šiuo metu nėra skatinama Direktyvoje dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių, |
| --- | --- |

P.

kadangi šlapios biologinės atliekos mažina deginimo veiksmingumą; kadangi biologinių atliekų deginimą netiesiogiai skatina Direktyva dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių; kadangi biologinės atliekos gali geriau prisidėti prie kovos su klimato kaita, jas perdirbant į kompostą, kuris pagerintų dirvožemio kokybę ir sąlygotų anglies dioksido sekvestraciją, ir, kad tai šiuo metu nėra skatinama Direktyvoje dėl elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių,

| Q. | kadangi anaerobinis skaidymas gaminant biodujas yra veiksminga energijos gavybos priemonė; kadangi gaunamas atliekų pūdymo liekanas galima naudoti komposto gamybai, |
| --- | --- |

Q.

kadangi anaerobinis skaidymas gaminant biodujas yra veiksminga energijos gavybos priemonė; kadangi gaunamas atliekų pūdymo liekanas galima naudoti komposto gamybai,

| R. | kadangi pagrindinis biologinių atliekų tinkamo tvarkymo uždavinys turi būti siekti, kad visos technologinės biologinių atliekų tvarkymo galimybės galėtų būti laikomos atviros, o naujovės, moksliniai tyrimai ir konkurencingumas galėtų būti skatinami, |
| --- | --- |

R.

kadangi pagrindinis biologinių atliekų tinkamo tvarkymo uždavinys turi būti siekti, kad visos technologinės biologinių atliekų tvarkymo galimybės galėtų būti laikomos atviros, o naujovės, moksliniai tyrimai ir konkurencingumas galėtų būti skatinami,

| S. | kadangi visuomenės virsmas atliekas perdirbančia visuomene, mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos vystymas ir naujų „ekologiškų“ darbo vietų kūrimo šioje srityje galimybės labai susiję ir todėl būtina skirti lėšas moksliniams tyrimams dėl poveikio surinkimo darbo aplinkai ir biologinių atliekų tvarkymui, |
| --- | --- |

S.

kadangi visuomenės virsmas atliekas perdirbančia visuomene, mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos vystymas ir naujų „ekologiškų“ darbo vietų kūrimo šioje srityje galimybės labai susiję ir todėl būtina skirti lėšas moksliniams tyrimams dėl poveikio surinkimo darbo aplinkai ir biologinių atliekų tvarkymui,

| T. | kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti sąmoningumo didinimo veiklą šioje srityje, ypač mokyklose, kad būtų skatinamas tvarus kietųjų miesto atliekų tvarkymas, o visuomenė supažindinama su atskiro atliekų surinkimo nauda; kadangi savivaldybėms ir savivaldybių įmonėms tenka svarbus vaidmuo teikiant visuomenei konsultacijas ir informaciją atliekų kiekio mažinimo klausimais, |
| --- | --- |

T.

kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti sąmoningumo didinimo veiklą šioje srityje, ypač mokyklose, kad būtų skatinamas tvarus kietųjų miesto atliekų tvarkymas, o visuomenė supažindinama su atskiro atliekų surinkimo nauda; kadangi savivaldybėms ir savivaldybių įmonėms tenka svarbus vaidmuo teikiant visuomenei konsultacijas ir informaciją atliekų kiekio mažinimo klausimais,

| U. | kadangi biologinės atliekos sudaro 30 proc. kietųjų miesto atliekų; kadangi biologinių atliekų apimtys Europos Sąjungoje didėja ir šios atliekos yra didžiulis šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinis ir daro kitokį neigiamą poveikį aplinkai, kai yra paliekamos sąvartynuose tokiomis sąlygomis, dėl kurių šiuo metu atliekų tvarkymas yra ketvirtas šaltinis pagal savo dydį, sąlygojantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų atsiradimą, |
| --- | --- |

U.

kadangi biologinės atliekos sudaro 30 proc. kietųjų miesto atliekų; kadangi biologinių atliekų apimtys Europos Sąjungoje didėja ir šios atliekos yra didžiulis šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinis ir daro kitokį neigiamą poveikį aplinkai, kai yra paliekamos sąvartynuose tokiomis sąlygomis, dėl kurių šiuo metu atliekų tvarkymas yra ketvirtas šaltinis pagal savo dydį, sąlygojantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų atsiradimą,

| V. | kadangi praktikoje tvariu būdu tvarkomos ne tik biologinės buitinės atliekos, |
| --- | --- |

V.

kadangi praktikoje tvariu būdu tvarkomos ne tik biologinės buitinės atliekos,

| W. | kadangi šių atliekų tvarkymą reikėtų apibrėžti struktūriškai pagal atliekų tvarkymo prioritetų hierarchiją: prevencija ir mažinimas, pakartotinis panaudojimas, perdirbimas, kitų rūšių utilizacija, ypač energijos gamybos reikmėms, ir, kaip paskutinė galimybė, šalinimas į sąvartynus (pagal Pagrindų direktyvos dėl atliekų 4 straipsnį), pagal šią hierarchiją pirmenybė teikiama ne deginimui, o biologinių atliekų perdirbimui, nes šiuo būdu nesusidaro metano dujos ir padedama kovoti su klimato kaita, nes vyksta anglies dioksido sekvestracija ir gerinama dirvožemio kokybė; kadangi biologinių atliekų tvarkymo srityje pirmenybė teikiama prevencijai ir ją užtikrinus sudaromos galimybės užkirsti kelią maisto ir žaliosioms atliekoms, pvz., geriau projektuojant viešuosius parkus, kuriuose auginami mažai priežiūros reikalaujantys augalai ir medžiai, |
| --- | --- |

W.

kadangi šių atliekų tvarkymą reikėtų apibrėžti struktūriškai pagal atliekų tvarkymo prioritetų hierarchiją: prevencija ir mažinimas, pakartotinis panaudojimas, perdirbimas, kitų rūšių utilizacija, ypač energijos gamybos reikmėms, ir, kaip paskutinė galimybė, šalinimas į sąvartynus (pagal Pagrindų direktyvos dėl atliekų 4 straipsnį), pagal šią hierarchiją pirmenybė teikiama ne deginimui, o biologinių atliekų perdirbimui, nes šiuo būdu nesusidaro metano dujos ir padedama kovoti su klimato kaita, nes vyksta anglies dioksido sekvestracija ir gerinama dirvožemio kokybė; kadangi biologinių atliekų tvarkymo srityje pirmenybė teikiama prevencijai ir ją užtikrinus sudaromos galimybės užkirsti kelią maisto ir žaliosioms atliekoms, pvz., geriau projektuojant viešuosius parkus, kuriuose auginami mažai priežiūros reikalaujantys augalai ir medžiai,

| X. | kadangi jei mes siekiame veiksmingo ir aplinką tausojančio biologinių atliekų tvarkymo, šį klausimą būtina peržiūrėti, taikant integruotą požiūrį energijos ir dirvožemio apsaugos politikos srityse, tai suderinus su klimato kaitos mažinimo tikslais; kadangi dar vienas privalumas yra biologinės įvairovės išsaugojimas, kai apdorotos biologinės atliekos yra naudojamos kaip durpių pakaitalas, šiuo būdu apsaugant šlapynių ekosistemas, |
| --- | --- |

X.

kadangi jei mes siekiame veiksmingo ir aplinką tausojančio biologinių atliekų tvarkymo, šį klausimą būtina peržiūrėti, taikant integruotą požiūrį energijos ir dirvožemio apsaugos politikos srityse, tai suderinus su klimato kaitos mažinimo tikslais; kadangi dar vienas privalumas yra biologinės įvairovės išsaugojimas, kai apdorotos biologinės atliekos yra naudojamos kaip durpių pakaitalas, šiuo būdu apsaugant šlapynių ekosistemas,

| Y. | kadangi anaerobinis skaidymas, kurio metu iš biologinių atliekų gaminamos biodujos, gali svarbiai prisidėti prie tvaraus ES išteklių valdymo ir ES atsinaujinančių energijos išteklių tikslų pasiekimo tvariu būdu, |
| --- | --- |

Y.

kadangi anaerobinis skaidymas, kurio metu iš biologinių atliekų gaminamos biodujos, gali svarbiai prisidėti prie tvaraus ES išteklių valdymo ir ES atsinaujinančių energijos išteklių tikslų pasiekimo tvariu būdu,

| Z. | kadangi biologines atliekas reikėtų laikyti vertingais natūraliais ištekliais, kuriuos galima naudoti kokybiškam kompostui gaminti ir tokiu prisidėti prie kovos su dirvožemio degradacija Europoje, dirvožemio derlingumo išsaugojimo, cheminių trąšų naudojimo mažinimo žemės ūkyje ir ypač tų, kurių pagrindą sudaro fosforas, ir dirvožemio vandens įgerties savybių gerinimo, |
| --- | --- |

Z.

kadangi biologines atliekas reikėtų laikyti vertingais natūraliais ištekliais, kuriuos galima naudoti kokybiškam kompostui gaminti ir tokiu prisidėti prie kovos su dirvožemio degradacija Europoje, dirvožemio derlingumo išsaugojimo, cheminių trąšų naudojimo mažinimo žemės ūkyje ir ypač tų, kurių pagrindą sudaro fosforas, ir dirvožemio vandens įgerties savybių gerinimo,

| AA. | kadangi valstybėse narėse taikomos skirtingos atliekų tvarkymo sistemos, o atliekų šalinimas į sąvartynus yra plačiausiai Europos Sąjungoje naudojamas, nors ir labiausiai aplinkai kenkiantis, kietųjų miesto atliekų šalinimo būdas, |
| --- | --- |

AA.

kadangi valstybėse narėse taikomos skirtingos atliekų tvarkymo sistemos, o atliekų šalinimas į sąvartynus yra plačiausiai Europos Sąjungoje naudojamas, nors ir labiausiai aplinkai kenkiantis, kietųjų miesto atliekų šalinimo būdas,

| AB. | kadangi iš biologinių atliekų gaminant degalus transporto priemonėms gaunama didelė nauda aplinkos apsaugos požiūriu, |
| --- | --- |

AB.

kadangi iš biologinių atliekų gaminant degalus transporto priemonėms gaunama didelė nauda aplinkos apsaugos požiūriu,

| AC. | kadangi reikia skatinti mokslinius tyrimus ir technologinių naujovių kūrimą biologinių atliekų tvarkymo srityje, |
| --- | --- |

AC.

kadangi reikia skatinti mokslinius tyrimus ir technologinių naujovių kūrimą biologinių atliekų tvarkymo srityje,

| AD. | kadangi taikant atskiro atliekų surinkimo būdą sudaromos sąlygos išvengti užteršimo ir siekti kokybiško komposto gamybos tikslo parūpinant kokybiškų medžiagų biologinių atliekų perdirbimui ir užtikrinant veiksmingesnę energijos gavybą iš atliekų, |
| --- | --- |

AD.

kadangi taikant atskiro atliekų surinkimo būdą sudaromos sąlygos išvengti užteršimo ir siekti kokybiško komposto gamybos tikslo parūpinant kokybiškų medžiagų biologinių atliekų perdirbimui ir užtikrinant veiksmingesnę energijos gavybą iš atliekų,

| AE. | kadangi valstybių narių turima patirtis ir tyrimai parodė, kad svarbu atlikti atskirą surinkimą, kuris yra praktiškas ir aplinkos apsaugos požiūriu bei ekonomiškai tvarus metodas ir kuris turėtų būti privalomas; kadangi atskiras surinkimas turėtų būti būtina sąlyga kokybiško komposto gamybai, |
| --- | --- |

AE.

kadangi valstybių narių turima patirtis ir tyrimai parodė, kad svarbu atlikti atskirą surinkimą, kuris yra praktiškas ir aplinkos apsaugos požiūriu bei ekonomiškai tvarus metodas ir kuris turėtų būti privalomas; kadangi atskiras surinkimas turėtų būti būtina sąlyga kokybiško komposto gamybai,

Teisės aktai

| 1. | ragina Komisiją persvarstyti esamus biologinėms atliekoms taikomus teisės aktus siekiant vadovaujantis subsidiarumo principu iki 2010 m. pabaigos parengti pasiūlymą dėl konkrečios direktyvos, kurioje būtų nustatyta, inter alia:






  — | atskiro atliekų surinkimo sistema, privaloma valstybėms narėms, išskyrus atvejus, kai tai nėra geriausias pasirinkimas aplinkos apsaugos ir ekonominiu požiūriu, |
| --- | --- | --- |

1.

ragina Komisiją persvarstyti esamus biologinėms atliekoms taikomus teisės aktus siekiant vadovaujantis subsidiarumo principu iki 2010 m. pabaigos parengti pasiūlymą dėl konkrečios direktyvos, kurioje būtų nustatyta, inter alia:

—

atskiro atliekų surinkimo sistema, privaloma valstybėms narėms, išskyrus atvejus, kai tai nėra geriausias pasirinkimas aplinkos apsaugos ir ekonominiu požiūriu,

| — | biologinių atliekų perdirbimas, |
| --- | --- |

—

biologinių atliekų perdirbimas,

| — | įvairių rūšių komposto, gaunamo iš biologinių atliekų,; kokybe paremta klasifikacija; |
| --- | --- |

—

įvairių rūšių komposto, gaunamo iš biologinių atliekų,; kokybe paremta klasifikacija;

| 2. | ragina Komisiją pateikti kiekybinį vertinimą pagal išmetamo CO2 kiekio sumažinimo perdirbant ir kompostuojant nacionalinius planus; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti kiekybinį vertinimą pagal išmetamo CO2 kiekio sumažinimo perdirbant ir kompostuojant nacionalinius planus;

| 3. | pažymi, kad būsimuose Europos Sąjungos teisės aktuose turėtų būti numatytos teisinės gairės bei išaiškinimai valstybėms narėms ir kad šiuose taisės aktuose valstybės narės turėtų būti skatinamos investuoti į biologinių atliekų tvarkymą; ragina Komisiją remti valstybes nares joms nustatant atliekų rūšiavimo sistemas ir nustatyti privalomus ir plataus užmojo tikslus, susijusius su šių atliekų perdirbimu; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad būsimuose Europos Sąjungos teisės aktuose turėtų būti numatytos teisinės gairės bei išaiškinimai valstybėms narėms ir kad šiuose taisės aktuose valstybės narės turėtų būti skatinamos investuoti į biologinių atliekų tvarkymą; ragina Komisiją remti valstybes nares joms nustatant atliekų rūšiavimo sistemas ir nustatyti privalomus ir plataus užmojo tikslus, susijusius su šių atliekų perdirbimu;

| 4. | primena, kad pagal 2002 m. liepos 22 d. Šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos, skirtos 2001 – 2010 m., 8 straipsnio 2 dalies iv pastraipą Komisiją buvo įpareigota sukurti teisės aktus dėl biologiškai skaidžių atliekų kaip prioritetą, padėsiantį pasiekti gamtos išteklių ir atliekų tvaraus panaudojimo ir tvarkymo tikslą, tačiau net ir po aštuonių metų jokie teisėkūros pasiūlymai nėra pateikti ir tai yra nepriimtina; |
| --- | --- |

4.

primena, kad pagal 2002 m. liepos 22 d. Šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos, skirtos 2001 – 2010 m., 8 straipsnio 2 dalies iv pastraipą Komisiją buvo įpareigota sukurti teisės aktus dėl biologiškai skaidžių atliekų kaip prioritetą, padėsiantį pasiekti gamtos išteklių ir atliekų tvaraus panaudojimo ir tvarkymo tikslą, tačiau net ir po aštuonių metų jokie teisėkūros pasiūlymai nėra pateikti ir tai yra nepriimtina;

| 5. | ragina Komisiją savo poveikio vertinimo ataskaitoje pateikti patobulintą biologinių atliekų tvarkymo sistemą, atsižvelgiant į atskirai surinktų biologinių atliekų grąžinamąjį perdirbimą, komposto naudojimo naudą žemės ūkiui ir aplinkai, mechaninio bei techninio apdorojimo galimybes ir biologinių atliekų naudojimą gaminant energiją; mano, kad šia poveikio vertinimo ataskaita reikėtų remtis rengiant naują Europos Sąjungos teisės aktą dėl biologiškai skaidžių atliekų; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją savo poveikio vertinimo ataskaitoje pateikti patobulintą biologinių atliekų tvarkymo sistemą, atsižvelgiant į atskirai surinktų biologinių atliekų grąžinamąjį perdirbimą, komposto naudojimo naudą žemės ūkiui ir aplinkai, mechaninio bei techninio apdorojimo galimybes ir biologinių atliekų naudojimą gaminant energiją; mano, kad šia poveikio vertinimo ataskaita reikėtų remtis rengiant naują Europos Sąjungos teisės aktą dėl biologiškai skaidžių atliekų;

Naudojimas

| 6. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis nustatyti kokybiško komposto gamybos ir naudojimo kriterijus ir patvirtinti galutiniams produktams taikomus mažiausius reikalavimus, vadovaujantis atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvos 6 straipsniu, pagal kuriuos būtų galima nustatyti įvairių rūšių komposto, gaunamo tvarkant biologines atliekas, įvairių rūšių naudojimo klasifikavimo pagal kokybę sistemą pagal strategiją, pagrįstą integruotu požiūriu, kuris užtikrina ne tik kokybę, bet ir produkto atsekamumą ir saugų naudojimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis nustatyti kokybiško komposto gamybos ir naudojimo kriterijus ir patvirtinti galutiniams produktams taikomus mažiausius reikalavimus, vadovaujantis atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvos 6 straipsniu, pagal kuriuos būtų galima nustatyti įvairių rūšių komposto, gaunamo tvarkant biologines atliekas, įvairių rūšių naudojimo klasifikavimo pagal kokybę sistemą pagal strategiją, pagrįstą integruotu požiūriu, kuris užtikrina ne tik kokybę, bet ir produkto atsekamumą ir saugų naudojimą;

Energetika

| 7. | mano, kad anaerobinis skaidymas gali būti ypač naudingas biologinėms atliekoms, nes jis gali praturtinti dirvožemį maisto medžiagomis, būti naudingas atliekų pūdymui ir taip pat biodujoms, kurios yra atsinaujinanti energija, kurią galima paversti biometanu arba panaudoti pagrindinės apkrovos elektros gamybai; |
| --- | --- |

7.

mano, kad anaerobinis skaidymas gali būti ypač naudingas biologinėms atliekoms, nes jis gali praturtinti dirvožemį maisto medžiagomis, būti naudingas atliekų pūdymui ir taip pat biodujoms, kurios yra atsinaujinanti energija, kurią galima paversti biometanu arba panaudoti pagrindinės apkrovos elektros gamybai;

| 8. | mano, jog siekiant, kad biologinių atliekų deginimas taptų įmanoma alternatyva, kuri užimtų vietą atliekų tvarkymo hierarchinėje sistemoje, reikia patenkinti svarbiausią sąlygą – deginimas ir energijos gavyba iš atliekų turi vykti kartu; |
| --- | --- |

8.

mano, jog siekiant, kad biologinių atliekų deginimas taptų įmanoma alternatyva, kuri užimtų vietą atliekų tvarkymo hierarchinėje sistemoje, reikia patenkinti svarbiausią sąlygą – deginimas ir energijos gavyba iš atliekų turi vykti kartu;

| 9. | pabrėžia, kad iš biologinių atliekų išgaunat energiją reikėtų kreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų vystymąsi, ir kad dėl to šie produktai visų pirma turėtų būti naudojami kuo veiksmingiau; todėl dar kartą primena, kad atskirai rinkti atliekas būtina pagal Direktyvos dėl atliekų sąvartynų reikalavimus (14) siekiant tiekti kokybiškas, tinkamas perdirbti biologines atliekas ir pagerinti energijos gavybos iš atliekų veiksmingumą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad iš biologinių atliekų išgaunat energiją reikėtų kreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų vystymąsi, ir kad dėl to šie produktai visų pirma turėtų būti naudojami kuo veiksmingiau; todėl dar kartą primena, kad atskirai rinkti atliekas būtina pagal Direktyvos dėl atliekų sąvartynų reikalavimus (14) siekiant tiekti kokybiškas, tinkamas perdirbti biologines atliekas ir pagerinti energijos gavybos iš atliekų veiksmingumą;

| 10. | pažymi, kad diversijos, perdirbimo ir biodujų gamybos rodikliai, visi technologijų įrankiai ir pasirinkimai, kurie didina išteklių perdirbimą ar biodujų gamybą, turi išlikti pasirenkamais; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad diversijos, perdirbimo ir biodujų gamybos rodikliai, visi technologijų įrankiai ir pasirinkimai, kurie didina išteklių perdirbimą ar biodujų gamybą, turi išlikti pasirenkamais;

| 11. | mano, kad biologinės atliekos – tai vertingi atsinaujinantieji energijos ištekliai, naudingi elektros ir transportui skiriamo biologinio kuro gamybai ir įleidimui į dujų tiekimo tinklą, kadangi gryninant iš biologinių atliekų išsiskiriančias dujas galima išskirti biometaną (daugiausiai metaną (nuo 50 proc. iki 75 proc.) ir anglies dioksidą) ir ragina Komisiją ištirti iš populiarinti biologinių atliekų naudojimo biodujų gamybai būdus; |
| --- | --- |

11.

mano, kad biologinės atliekos – tai vertingi atsinaujinantieji energijos ištekliai, naudingi elektros ir transportui skiriamo biologinio kuro gamybai ir įleidimui į dujų tiekimo tinklą, kadangi gryninant iš biologinių atliekų išsiskiriančias dujas galima išskirti biometaną (daugiausiai metaną (nuo 50 proc. iki 75 proc.) ir anglies dioksidą) ir ragina Komisiją ištirti iš populiarinti biologinių atliekų naudojimo biodujų gamybai būdus;

| 12. | pabrėžia, kad reikėtų labiau vengti biologinių atliekų šalinimo į sąvartynus, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad biologinės atliekos gali padėti iki 2020 m. įgyvendinti ES tikslą, kad 20 % suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių šaltinių energija, ir tikslą, kuris numatytas ES kuro kokybės direktyvoje; primena, kad atsinaujinančių energijos išteklių direktyva skatinama naudoti įvairių rūšių biomasę, įskaitant biologines atliekas kaip atsinaujinantį energijos šaltinį, energijai gauti, ir kad iš atliekų pagamintas biokuras yra dvigubai svarbus siekiant, kad 10 % transporto sektoriuje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių šaltinių energija; taigi ragina valstybes nares įgyvendinant integruotą atliekų tvarkymo prioritetų hierarchijos politiką savo nacionaliniuose teisės aktuose atsižvelgti į energijos gavybą iš biologiškai skaidžių atliekų dalių ir pasidalyti pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad reikėtų labiau vengti biologinių atliekų šalinimo į sąvartynus, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad biologinės atliekos gali padėti iki 2020 m. įgyvendinti ES tikslą, kad 20 % suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių šaltinių energija, ir tikslą, kuris numatytas ES kuro kokybės direktyvoje; primena, kad atsinaujinančių energijos išteklių direktyva skatinama naudoti įvairių rūšių biomasę, įskaitant biologines atliekas kaip atsinaujinantį energijos šaltinį, energijai gauti, ir kad iš atliekų pagamintas biokuras yra dvigubai svarbus siekiant, kad 10 % transporto sektoriuje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių šaltinių energija; taigi ragina valstybes nares įgyvendinant integruotą atliekų tvarkymo prioritetų hierarchijos politiką savo nacionaliniuose teisės aktuose atsižvelgti į energijos gavybą iš biologiškai skaidžių atliekų dalių ir pasidalyti pažangiąja patirtimi;

Moksliniai tyrimai ir naujovės

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti mokslinius tyrimus ir technologinių naujovių kūrimą biologinių atliekų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti mokslinius tyrimus ir technologinių naujovių kūrimą biologinių atliekų tvarkymo srityje;

| 14. | ragina Komisiją toliau dalyvauti atliekant biologinių atliekų tvarkymo tyrimus siekiant geriau nustatyti jo teikiamą naudą dirvai, taip pat įvertinti energijos gavybą iš atliekų ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją toliau dalyvauti atliekant biologinių atliekų tvarkymo tyrimus siekiant geriau nustatyti jo teikiamą naudą dirvai, taip pat įvertinti energijos gavybą iš atliekų ir poveikį aplinkai;

Sąmoningumas ir informacija

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sąmoningumo biologinių atliekų klausimais didinimo veiklą, ypač mokyklose ir aukštojo mokymo įstaigose, remiant mažiau atliekų išskiriančios veiklos modelius, skatinant tvarų biologinių atliekų ir kietųjų komunalinių atliekų tvarkymą ir visuomenę supažindinant su atliekų mažinimo ir perdirbimo klausimais ir atskiro atliekų surinkimo ir biologinių atliekų biologinio apdorojimo nauda; taigi pabrėžia svarbų miestų, savivaldybių ir savivaldybių įmonių vaidmenį konsultuojant piliečius ir teikiant jiems informaciją apie atliekų prevenciją; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sąmoningumo biologinių atliekų klausimais didinimo veiklą, ypač mokyklose ir aukštojo mokymo įstaigose, remiant mažiau atliekų išskiriančios veiklos modelius, skatinant tvarų biologinių atliekų ir kietųjų komunalinių atliekų tvarkymą ir visuomenę supažindinant su atliekų mažinimo ir perdirbimo klausimais ir atskiro atliekų surinkimo ir biologinių atliekų biologinio apdorojimo nauda; taigi pabrėžia svarbų miestų, savivaldybių ir savivaldybių įmonių vaidmenį konsultuojant piliečius ir teikiant jiems informaciją apie atliekų prevenciją;

Aplinkos aspektai

| 16. | mano, kad apdorotos biologinės atliekos turi būti panaudotos organinių medžiagų ir visų maisto medžiagų ciklo, ypač fosfatų ciklo, išsaugojimui, jas grąžinant atgal į dirvožemį, todėl ragina Komisiją pripažinti, kad būtina patikrinti, kaip politika prisideda prie ypač spartaus ir nepriimtino pasaulio fosfatų išteklių nykimo mažinimo; |
| --- | --- |

16.

mano, kad apdorotos biologinės atliekos turi būti panaudotos organinių medžiagų ir visų maisto medžiagų ciklo, ypač fosfatų ciklo, išsaugojimui, jas grąžinant atgal į dirvožemį, todėl ragina Komisiją pripažinti, kad būtina patikrinti, kaip politika prisideda prie ypač spartaus ir nepriimtino pasaulio fosfatų išteklių nykimo mažinimo;

| 17. | pabrėžia, kad biologines atliekas, neturinčias kenksmingų medžiagų, reikia laikyti vertingais gamtos ištekliais, kurie gali būti naudojami kokybiškam kompostui gaminti; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad biologines atliekas, neturinčias kenksmingų medžiagų, reikia laikyti vertingais gamtos ištekliais, kurie gali būti naudojami kokybiškam kompostui gaminti;

| 18. | mano, kad žemės ūkio ateitis taip pat priklausys nuo dirvožemio derlingumo išsaugojimo ir atkūrimo; pažymi, kad geros kokybės komposto naudojimas žemės ūkyje gali padėti išsaugoti dirvos derlingumą, gerinti dirvožemio vandens įgertį ir pajėgumą kaupti anglies dioksidą ir mažiau naudoti chemines trąšas; pabrėžia valstybių narių vaidmenį, užtikrinant kokybiško komposto naudojimą žemės ūkio paskirties žemėje; |
| --- | --- |

18.

mano, kad žemės ūkio ateitis taip pat priklausys nuo dirvožemio derlingumo išsaugojimo ir atkūrimo; pažymi, kad geros kokybės komposto naudojimas žemės ūkyje gali padėti išsaugoti dirvos derlingumą, gerinti dirvožemio vandens įgertį ir pajėgumą kaupti anglies dioksidą ir mažiau naudoti chemines trąšas; pabrėžia valstybių narių vaidmenį, užtikrinant kokybiško komposto naudojimą žemės ūkio paskirties žemėje;

| 19. | primena, kad kompostuojant gali būti sudėtinga kontroliuoti sudėtinių medžiagų išsiskiriamas dujas, todėl gali kilti didelis pavojus gamtinei aplinkai ir atmosferai; primena, kad siekiant tinkamai kompostuoti, ypač namų ūkio atliekas, reikia taip pat užtikrinti, kad nuotekos iš kompostavimo vietos nepatektų į gruntinius vandenis; |
| --- | --- |

19.

primena, kad kompostuojant gali būti sudėtinga kontroliuoti sudėtinių medžiagų išsiskiriamas dujas, todėl gali kilti didelis pavojus gamtinei aplinkai ir atmosferai; primena, kad siekiant tinkamai kompostuoti, ypač namų ūkio atliekas, reikia taip pat užtikrinti, kad nuotekos iš kompostavimo vietos nepatektų į gruntinius vandenis;

| 20. | pabrėžia, kad siekiant įvairių lygmenų tikslų (kova su klimato atšilimu, dirvožemio degradacija bei erozija, atsinaujinančių energijos šaltinių tikslų įgyvendinimas), kompostavimo ir atskirai surinktų atliekų rauginimo derinys be abejonės sukuria pridėtinę vertę ir jį reikėtų skatinti; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad siekiant įvairių lygmenų tikslų (kova su klimato atšilimu, dirvožemio degradacija bei erozija, atsinaujinančių energijos šaltinių tikslų įgyvendinimas), kompostavimo ir atskirai surinktų atliekų rauginimo derinys be abejonės sukuria pridėtinę vertę ir jį reikėtų skatinti;

| 21. | todėl ragina Komisiją pasiūlyti nacionalinius biologinių atliekų perdirbimo tikslus, siekiant sumažinti biologinių atliekų, kurioms tvarkyti naudojami mažiausiai palankūs būdai, kaip sąvartynai ir deginimas, kiekius; |
| --- | --- |

21.

todėl ragina Komisiją pasiūlyti nacionalinius biologinių atliekų perdirbimo tikslus, siekiant sumažinti biologinių atliekų, kurioms tvarkyti naudojami mažiausiai palankūs būdai, kaip sąvartynai ir deginimas, kiekius;

Atliekų sąvartynų direktyvos laikymasis

| 22. | primena, kad atliekų tvarkymas turi būti organizuojamas pagal bendrą atliekų tvarkymo metodų hierarchiją: prevencija, perdirbimas, medžiagų atgavimas kitokiais būdais, ypač energijos gavybos tikslais, ir kraštutiniu atveju – šalinimas į sąvartynus (Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnis ir Direktyva 2008/98/EB (15)); ragina Komisiją dar labiau stengtis užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų vykdomos ir taikomos teisės nuostatos dėl šalinimo į sąvartynus; |
| --- | --- |

22.

primena, kad atliekų tvarkymas turi būti organizuojamas pagal bendrą atliekų tvarkymo metodų hierarchiją: prevencija, perdirbimas, medžiagų atgavimas kitokiais būdais, ypač energijos gavybos tikslais, ir kraštutiniu atveju – šalinimas į sąvartynus (Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnis ir Direktyva 2008/98/EB (15)); ragina Komisiją dar labiau stengtis užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų vykdomos ir taikomos teisės nuostatos dėl šalinimo į sąvartynus;

| 23. | atkreipia dėmesį į esamus valstybių narių skirtingas nacionalines teisės priemones ir įvairių atliekų tvarkymo sistemų skirtumus ir į tai, kad šalinimas į sąvartynus tebėra Europos Sąjungoje daugiausia naudojamas kietųjų komunalinių atliekų šalinimo būdas; ragina valstybes nares sustiprinti jų bendradarbiavimą, keisti pažangiąja patirtimi biologinių atliekų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į esamus valstybių narių skirtingas nacionalines teisės priemones ir įvairių atliekų tvarkymo sistemų skirtumus ir į tai, kad šalinimas į sąvartynus tebėra Europos Sąjungoje daugiausia naudojamas kietųjų komunalinių atliekų šalinimo būdas; ragina valstybes nares sustiprinti jų bendradarbiavimą, keisti pažangiąja patirtimi biologinių atliekų tvarkymo srityje;

| 24. | mano, kad mechaninis ir biologinis apdorojimas (angl. MBT) – tai veiksmingas būdas siekiant žymiai sumažinti į sąvartynus šalinamų puvių atliekų kiekį ir panaudoti jas kompostavimui, energijos iš atliekų gavybai ir jas skaidyti anaerobiniu būdu; |
| --- | --- |

24.

mano, kad mechaninis ir biologinis apdorojimas (angl. MBT) – tai veiksmingas būdas siekiant žymiai sumažinti į sąvartynus šalinamų puvių atliekų kiekį ir panaudoti jas kompostavimui, energijos iš atliekų gavybai ir jas skaidyti anaerobiniu būdu;

Ekonominiai aspektai

| 25. | mano, kad reikia sukurti finansinių paskatų plėsti tokią atskiro surinkimo sistemą ar kitas biologinių atliekų tvarkymo sistemas, padeda didinti išteklių atkūrimą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad reikia sukurti finansinių paskatų plėsti tokią atskiro surinkimo sistemą ar kitas biologinių atliekų tvarkymo sistemas, padeda didinti išteklių atkūrimą;

| 26. | pabrėžia, kad siekiant skatinti Europos komposto rinkos plėtrą reikia pagerinti biologinių atliekų tvarkymą ir komposto kokybės standartų derinimą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad siekiant skatinti Europos komposto rinkos plėtrą reikia pagerinti biologinių atliekų tvarkymą ir komposto kokybės standartų derinimą;

| 27. | mano, kad kompensuojant papildomas išlaidas, susijusias su tarša kenksmingomis medžiagomis, reikėtų vadovautis principu „teršėjas moka“, kad, jei esama neigiamo šalutinio tręšimo biologinėmis atliekomis poveikio, mokėtų ne žemės ūkio srities atstovai; |
| --- | --- |

27.

mano, kad kompensuojant papildomas išlaidas, susijusias su tarša kenksmingomis medžiagomis, reikėtų vadovautis principu „teršėjas moka“, kad, jei esama neigiamo šalutinio tręšimo biologinėmis atliekomis poveikio, mokėtų ne žemės ūkio srities atstovai;

| 28. | pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių jau sukurta tam tikra infrastruktūra, tačiau reikalingos finansinės paskatos galimoms komposto bei anaerobinio pūdymo liekanų, bioenergijos ir biologinio kuro iš biologinių atliekų rinkoms sukurti ir įtvirtinti; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių jau sukurta tam tikra infrastruktūra, tačiau reikalingos finansinės paskatos galimoms komposto bei anaerobinio pūdymo liekanų, bioenergijos ir biologinio kuro iš biologinių atliekų rinkoms sukurti ir įtvirtinti;

| 29. | pabrėžia transporto priemonių kuro gamybos iš biologinių atliekų ekologinę naudą; ragina valstybes nares pagal atliekų hierarchiją į tai atsižvelgti įgyvendinant atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvą ir Komisiją tai atspindėti savo įgyvendinimo gairėse; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia transporto priemonių kuro gamybos iš biologinių atliekų ekologinę naudą; ragina valstybes nares pagal atliekų hierarchiją į tai atsižvelgti įgyvendinant atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvą ir Komisiją tai atspindėti savo įgyvendinimo gairėse;

| 30. | ragina Komisiją į visus dabartinius ar papildomus poveikio tyrimus dėl šio klausimo įtraukti tai, kokios lėšos, ekonomikos paskatinimas ar pagalba galėtų būti sutelkta ar nustatyta tinkamam biologinių atliekų tvarkymo vystymui ir įgyvendinimui; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją į visus dabartinius ar papildomus poveikio tyrimus dėl šio klausimo įtraukti tai, kokios lėšos, ekonomikos paskatinimas ar pagalba galėtų būti sutelkta ar nustatyta tinkamam biologinių atliekų tvarkymo vystymui ir įgyvendinimui;

*

* *

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 114, 2006 4 27, p. 9.

(2)  OL L 182, 1999 7 16, p. 1.

(3)  OL C 271 E, 2002 11 7, p. 154.

(4)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 29.

(5)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 44.

(6)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 18.

(7)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 281.

(8)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 138.

(9)  OL C 272 E, 2006 11 9, p. 59.

(10)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 599.

(11)  OL C 286 E, 2009 11 27, p. 81.

(12)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 135.

(13)  2010 m. kovo 9 d. Tarybos sekretoriato raštas, Tarybos dokumentas 7307/10.

(14)  Direktyva 1999/31/EB, 17 konstatuojamoji dalis.

(15)  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/56

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisBendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimai ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politika

P7_TA(2010)0265

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimų nustatymo ir finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (2010/2009(INI))

2011/C 351 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos rekomendaciją dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (C(2009)3159),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos rekomendaciją, papildančią rekomendacijas 2004/913/EB ir 2005/162/EB dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimų nustatymo tvarkos griežtinimo (C(2009)3177),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas, susijusias su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (COM(2009)0362),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2 d. Finansinio stabilumo forumo (FST) patikimos kompensavimo praktikos principus ir 2009 m. rugsėjo 25 d. papildomus įgyvendinimo standartus,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 20 d. Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (toliau – EBPIK) dokumentą „Aukšto lygio atlyginimo politikos principai“,

atsižvelgdamas į 2010 birželio 11 d. EBPIK dokumentą „Aukšto lygio atlyginimo politikos principai“,

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. Bazelio bankininkystės priežiūros komiteto patvirtintus Kompensavimo principus ir Standartų vertinimo metodiką,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario mėn. EBPO dokumentą „Įmonių valdymas ir finansų krizė: išvados ir nauja geroji patirtis siekiant gerinti principų įgyvendinimą“,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl deontologijos klausimų, susijusių su įmonių valdymu (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. Komisijos žaliąją knygą „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ (COM(2010)0284),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. Komisijos ataskaitą „Komisijos rekomendacijos 2009/385/EB (2009 m. rekomendacija dėl direktorių atlyginimų nustatymo), kuria papildomos rekomendacijos 2004/913/EB ir 2005/162/EB dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių atlyginimų nustatymo tvarkos, taikymas ES valstybėse narėse“ (COM(2010)0285),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. Komisijos ataskaitą „Komisijos rekomendacijos 2009/384/EB dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (2009 m. rekomendacijos dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos) taikymas ES valstybėse narėse“ (COM(2010)0286),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0208/2010),

| A. | kadangi finansų sektoriuje ir kai kuriose bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, tų kategorijų darbuotojų, kurių profesinė veikla daro esminį poveikį bendrovės rizikos pobūdžiui, atlyginimais buvo skatinama vykdyti operacijas, kuriomis siekiama greito pelno, ir tuo tikslu buvo kuriami vis rizikingesni verslo modeliai šitaip darant žalą darbuotojams, taupantiems žmonėms ir investuotojams bei apskritai tvariam augimui, |
| --- | --- |

A.

kadangi finansų sektoriuje ir kai kuriose bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, tų kategorijų darbuotojų, kurių profesinė veikla daro esminį poveikį bendrovės rizikos pobūdžiui, atlyginimais buvo skatinama vykdyti operacijas, kuriomis siekiama greito pelno, ir tuo tikslu buvo kuriami vis rizikingesni verslo modeliai šitaip darant žalą darbuotojams, taupantiems žmonėms ir investuotojams bei apskritai tvariam augimui,

| B. | kadangi Komisijos žalioje knygoje „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ pabrėžiama, kad veiksmingų kontrolės mechanizmų nebuvimas labai prisidėjo prie pernelyg rizikingų finansų įstaigų veiksmų ir kad valdant įstaigas reikėtų atsižvelgti į finansinės sistemos stabilumą, kuris priklauso nuo daugelio dalyvių veiksmų, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisijos žalioje knygoje „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ pabrėžiama, kad veiksmingų kontrolės mechanizmų nebuvimas labai prisidėjo prie pernelyg rizikingų finansų įstaigų veiksmų ir kad valdant įstaigas reikėtų atsižvelgti į finansinės sistemos stabilumą, kuris priklauso nuo daugelio dalyvių veiksmų,

| C. | kadangi netinkamos kai kurių finansų institucijų atlyginimų struktūros, skatinančios per didelę ir neapgalvotą riziką, prisidėjo prie rizikos padidėjimo tiek, kad kilo dabartinė finansų, ekonomikos ir socialinė krizė, ir todėl politikos formuotojams ir reguliavimo institucijoms tai yra pagrindinis susirūpinimą keliantis klausimas, |
| --- | --- |

C.

kadangi netinkamos kai kurių finansų institucijų atlyginimų struktūros, skatinančios per didelę ir neapgalvotą riziką, prisidėjo prie rizikos padidėjimo tiek, kad kilo dabartinė finansų, ekonomikos ir socialinė krizė, ir todėl politikos formuotojams ir reguliavimo institucijoms tai yra pagrindinis susirūpinimą keliantis klausimas,

| D. | kadangi finansų institucijos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi visapusiškai atsižvelgti į socialinę aplinką, kurioje institucija vykdo veiklą, taip pat į visų dalyvaujančių subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus, |
| --- | --- |

D.

kadangi finansų institucijos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi visapusiškai atsižvelgti į socialinę aplinką, kurioje institucija vykdo veiklą, taip pat į visų dalyvaujančių subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus,

| E. | kadangi pasaulio, Europos ir nacionaliniu lygmenimis pradėta daug iniciatyvų siekiant atkreipti dėmesį į problemiškus atlyginimų praktikos principus ir kadangi vienodoms sąlygoms užtikrinti, taip pat Europos pasauliniam konkurencingumui užtikrinti bei tvariai ir sąžiningai rinkų konkurencijai skatinti yra būtinas pasaulio mastu suderintas požiūris, |
| --- | --- |

E.

kadangi pasaulio, Europos ir nacionaliniu lygmenimis pradėta daug iniciatyvų siekiant atkreipti dėmesį į problemiškus atlyginimų praktikos principus ir kadangi vienodoms sąlygoms užtikrinti, taip pat Europos pasauliniam konkurencingumui užtikrinti bei tvariai ir sąžiningai rinkų konkurencijai skatinti yra būtinas pasaulio mastu suderintas požiūris,

| F. | kadangi FST patikimos kompensavimo praktikos principais, kuriems pritarė Didžiojo dvidešimtuko (G20) vadovai, nustatyti penki patikimos atlyginimų nustatymo praktikos elementai, taip pat pabrėžia, kad svarbu skatinti ir tuo pat metu įgyvendinti šiuos principus, |
| --- | --- |

F.

kadangi FST patikimos kompensavimo praktikos principais, kuriems pritarė Didžiojo dvidešimtuko (G20) vadovai, nustatyti penki patikimos atlyginimų nustatymo praktikos elementai, taip pat pabrėžia, kad svarbu skatinti ir tuo pat metu įgyvendinti šiuos principus,

| G. | kadangi principai, dėl kurių susitarta, ir priemonės, kurios jau yra priimtos atlyginimų nustatymo politikos klausimais, turi būti nuolat peržiūrimi ir prireikus koreguojami siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoje Europoje ir užtikrinti Europos finansų sektoriaus konkurencingumą pasaulyje, |
| --- | --- |

G.

kadangi principai, dėl kurių susitarta, ir priemonės, kurios jau yra priimtos atlyginimų nustatymo politikos klausimais, turi būti nuolat peržiūrimi ir prireikus koreguojami siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoje Europoje ir užtikrinti Europos finansų sektoriaus konkurencingumą pasaulyje,

| H. | kadangi iš keleto mokslinių tyrimų, taip pat praktinės patirties matomas ribotas neprivalomų rekomendacijų dėl atlyginimų politikos poveikis, todėl aišku, kad reikia taikyti griežtesnę priemonę, kuria būtų užtikrinama, jog būtų laikomasi principų, |
| --- | --- |

H.

kadangi iš keleto mokslinių tyrimų, taip pat praktinės patirties matomas ribotas neprivalomų rekomendacijų dėl atlyginimų politikos poveikis, todėl aišku, kad reikia taikyti griežtesnę priemonę, kuria būtų užtikrinama, jog būtų laikomasi principų,

| I. | kadangi Komisijos ataskaitoje nurodoma, kad nepaisant esminės reformos atlyginimų nustatymo politikos srityje poreikio, kuris atsirado dėl krizės, Komisijos rekomendaciją visiškai arba iš dalies pradėjo taikyti tik 16 valstybių narių, |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos ataskaitoje nurodoma, kad nepaisant esminės reformos atlyginimų nustatymo politikos srityje poreikio, kuris atsirado dėl krizės, Komisijos rekomendaciją visiškai arba iš dalies pradėjo taikyti tik 16 valstybių narių,

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos ir FST iniciatyvas dėl atlyginimų nustatymo politikos finansų sektoriuje ir apskritai bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržos sąrašus; tačiau laikosi nuomonės, kad nustatant finansų institucijoms papildomą atlyginimo politikos ir kapitalo reikalavimų reguliavimą reikėtų proporcingai atsižvelgti ir į finansų institucijos dydį, tad ir į tai, kiek jos veikla prisideda prie sisteminės rizikos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos ir FST iniciatyvas dėl atlyginimų nustatymo politikos finansų sektoriuje ir apskritai bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržos sąrašus; tačiau laikosi nuomonės, kad nustatant finansų institucijoms papildomą atlyginimo politikos ir kapitalo reikalavimų reguliavimą reikėtų proporcingai atsižvelgti ir į finansų institucijos dydį, tad ir į tai, kiek jos veikla prisideda prie sisteminės rizikos;

| 2. | atkreipia dėmesį į ataskaitoje dėl kapitalo poreikių direktyvų pateiktus pasiūlymus dėl privalomųjų atlyginimų politikos finansinių paslaugų sektoriuje principų; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į ataskaitoje dėl kapitalo poreikių direktyvų pateiktus pasiūlymus dėl privalomųjų atlyginimų politikos finansinių paslaugų sektoriuje principų;

Veiksmingas kompensavimo valdymas

| 3. | pabrėžia, kad priežiūros institucijos turėtų nuspręsti, ar finansų institucijoje arba bendrovėje, kurios vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turi būti įsteigtas atlyginimų komitetas; jos turėtų tai daryti atsižvelgdamos į savo dydį, vidinę organizacinę sandarą ir veiklos pobūdį, apimtį ir sudėtingumą; laikosi nuomonės, kad priežiūros institucijai nusprendus atlyginimų komitetas turėtų nustatyti atlyginimų politiką, būti nepriklausomas ir atskaitingas akcininkams bei priežiūros institucijoms ir vertindamas iniciatyvas, kurios kyla iš kompensavimo sistemos, turėtų glaudžiai bendradarbiauti su bendrovės rizikos komitetu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad priežiūros institucijos turėtų nuspręsti, ar finansų institucijoje arba bendrovėje, kurios vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turi būti įsteigtas atlyginimų komitetas; jos turėtų tai daryti atsižvelgdamos į savo dydį, vidinę organizacinę sandarą ir veiklos pobūdį, apimtį ir sudėtingumą; laikosi nuomonės, kad priežiūros institucijai nusprendus atlyginimų komitetas turėtų nustatyti atlyginimų politiką, būti nepriklausomas ir atskaitingas akcininkams bei priežiūros institucijoms ir vertindamas iniciatyvas, kurios kyla iš kompensavimo sistemos, turėtų glaudžiai bendradarbiauti su bendrovės rizikos komitetu;

| 4. | pabrėžia, kad atlyginimų komitetas turi turėti prieigos teisę prie sutarčių dalyko – šio komiteto nagrinėjamos sutartys turi būti sudarytos taip, kad už šiurkštų aplaidumą būtų galima bausti išskaičiuojant iš atlyginimo; šiurkštus aplaidumas yra tuomet, kai visų pirma nesilaikoma būtino pareigingumo, tuo atveju atlyginimų komitetas užtikrina, kad išskaita yra ne simbolinio, o tokio dydžio, kad padengtų didelę dalį padarytų nuostolių; be to, finansų institucijos turėtų būti raginamos taikyti netesybų principą, pagal kurį nuo veiklos efektyvumo priklausanti kompensacija turi būti grąžinama, jei paaiškėja, kad efektyvumas nebuvo geras; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad atlyginimų komitetas turi turėti prieigos teisę prie sutarčių dalyko – šio komiteto nagrinėjamos sutartys turi būti sudarytos taip, kad už šiurkštų aplaidumą būtų galima bausti išskaičiuojant iš atlyginimo; šiurkštus aplaidumas yra tuomet, kai visų pirma nesilaikoma būtino pareigingumo, tuo atveju atlyginimų komitetas užtikrina, kad išskaita yra ne simbolinio, o tokio dydžio, kad padengtų didelę dalį padarytų nuostolių; be to, finansų institucijos turėtų būti raginamos taikyti netesybų principą, pagal kurį nuo veiklos efektyvumo priklausanti kompensacija turi būti grąžinama, jei paaiškėja, kad efektyvumas nebuvo geras;

| 5. | mano, kad atlyginimų komiteto pirmininkas ir balsuojantys nariai turi būti valdymo institucijos nariai, neatliekantys jokių vykdomųjų funkcijų atitinkamoje finansų institucijoje arba susijusioje bendrovėje, kurios vertybiniai popieriai įtraukti į biržos sąrašus; laikosi nuomonės, kad direktoriai ir valdybos nariai turėtų vengti tuo pat metu priklausyti kitų įmonių valdyboms, jeigu yra galimybė, kad gali atsirasti interesų konfliktas; |
| --- | --- |

5.

mano, kad atlyginimų komiteto pirmininkas ir balsuojantys nariai turi būti valdymo institucijos nariai, neatliekantys jokių vykdomųjų funkcijų atitinkamoje finansų institucijoje arba susijusioje bendrovėje, kurios vertybiniai popieriai įtraukti į biržos sąrašus; laikosi nuomonės, kad direktoriai ir valdybos nariai turėtų vengti tuo pat metu priklausyti kitų įmonių valdyboms, jeigu yra galimybė, kad gali atsirasti interesų konfliktas;

| 6. | laikosi nuomonės, kad, kai tinka, akcininkams turėtų būti sudaryta galimybė dalyvauti nustatant tvarią atlyginimų politiką ir todėl jiems turėtų būti sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atlyginimų politikos neprivalomu balsavimu dėl atlyginimų ataskaitos per visuotinį bendrovės susirinkimą; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad, kai tinka, akcininkams turėtų būti sudaryta galimybė dalyvauti nustatant tvarią atlyginimų politiką ir todėl jiems turėtų būti sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atlyginimų politikos neprivalomu balsavimu dėl atlyginimų ataskaitos per visuotinį bendrovės susirinkimą;

| 7. | pabrėžia, kad ne vykdomųjų tarybos narių kompensavimą turėtų sudaryti tik fiksuotas užmokestis ir į jį neturėtų būti įtrauktas nuo veiklos rezultatų ar turimų akcijų priklausantis užmokestis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ne vykdomųjų tarybos narių kompensavimą turėtų sudaryti tik fiksuotas užmokestis ir į jį neturėtų būti įtrauktas nuo veiklos rezultatų ar turimų akcijų priklausantis užmokestis;

| 8. | pabrėžia, kad rizikos valdyme dalyvaujantys nariai turėtų būti nepriklausomi nuo jų valdomų padalinių, turėti tinkamus įgaliojimus ir būti kompensuojami nepriklausomai nuo tų padalinių veiklos rodiklių; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad rizikos valdyme dalyvaujantys nariai turėtų būti nepriklausomi nuo jų valdomų padalinių, turėti tinkamus įgaliojimus ir būti kompensuojami nepriklausomai nuo tų padalinių veiklos rodiklių;

Veiksmingas kompensavimo ir protingos rizikos suderinimas

| 9. | pabrėžia, kad atlyginimai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į visas rizikos rūšis, simetriškai su rizikos padariniais, ir į esamos ir galimos rizikos, turinčios įtakos bendriems bendrovės rezultatams ir stabilumui, trukmę; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad atlyginimai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į visas rizikos rūšis, simetriškai su rizikos padariniais, ir į esamos ir galimos rizikos, turinčios įtakos bendriems bendrovės rezultatams ir stabilumui, trukmę;

| 10. | primena, kad vadovai, vadovaudami bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, neturėtų siekti savo asmeninių finansinių interesų; mano, kad vadovų asmeniniai finansiniai interesai, susijęs su kintamąja jų atlyginimo dalimi, daugeliu atvejų kertasi su įmonės ilgalaikiais interesais, visų pirma su jos darbuotojų ir akcininkų interesais; |
| --- | --- |

10.

primena, kad vadovai, vadovaudami bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, neturėtų siekti savo asmeninių finansinių interesų; mano, kad vadovų asmeniniai finansiniai interesai, susijęs su kintamąja jų atlyginimo dalimi, daugeliu atvejų kertasi su įmonės ilgalaikiais interesais, visų pirma su jos darbuotojų ir akcininkų interesais;

| 11. | mano, kad kompensavimo sistemos turėtų būti proporcingos finansų institucijos dydžiui, vidinei organizacinei sandarai ir sudėtingumui ir turėtų atspindėti įvairių finansinės veiklos sektorių – bankų, draudimo ir fondų valdymo – įvairovę; |
| --- | --- |

11.

mano, kad kompensavimo sistemos turėtų būti proporcingos finansų institucijos dydžiui, vidinei organizacinei sandarai ir sudėtingumui ir turėtų atspindėti įvairių finansinės veiklos sektorių – bankų, draudimo ir fondų valdymo – įvairovę;

| 12. | pabrėžia, kad vyriausiųjų vadovų, sprendimus dėl rizikos prisiėmimo priimančių darbuotojų ir kontrolės funkcijas vykdančių darbuotojų operacinės rizikos valdymo sistemą turėtų persvarstyti ir nuolat tikrinti priežiūros institucija; laikosi nuomonės, kad tokios procedūros taip pat turėtų būti taikomos bet kokiems darbuotojams, kurie pagal gaunamą visą atlyginimą, įskaitant nuostatas dėl pensijų, patenka į to paties lygmens atlyginimo grupę kaip minėtų kategorijų darbuotojai; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad vyriausiųjų vadovų, sprendimus dėl rizikos prisiėmimo priimančių darbuotojų ir kontrolės funkcijas vykdančių darbuotojų operacinės rizikos valdymo sistemą turėtų persvarstyti ir nuolat tikrinti priežiūros institucija; laikosi nuomonės, kad tokios procedūros taip pat turėtų būti taikomos bet kokiems darbuotojams, kurie pagal gaunamą visą atlyginimą, įskaitant nuostatas dėl pensijų, patenka į to paties lygmens atlyginimo grupę kaip minėtų kategorijų darbuotojai;

| 13. | mano, kad kintamojo atlyginimo lygiai turėtų būti pagrįsti iš anksto nustatytais ir išmatuojamais veiklos efektyvumo kriterijais, kurie turėtų padėti didinti ilgalaikį bendrovės tvarumą; |
| --- | --- |

13.

mano, kad kintamojo atlyginimo lygiai turėtų būti pagrįsti iš anksto nustatytais ir išmatuojamais veiklos efektyvumo kriterijais, kurie turėtų padėti didinti ilgalaikį bendrovės tvarumą;

| 14. | pabrėžia, kad nustatant nuo veiklos efektyvumo priklausantį atlyginimą premijų fondo dydis turėtų būti susietas su bendru bendrovės veiklos efektyvumu ir kapitalo baze, o atskirų darbuotojų nuo veiklos efektyvumo priklausantis atlyginimas turėtų būti grindžiamas darbuotojo, atitinkamo padalinio ir visos bendrovės veiklos efektyvumo vertinimu; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad nustatant nuo veiklos efektyvumo priklausantį atlyginimą premijų fondo dydis turėtų būti susietas su bendru bendrovės veiklos efektyvumu ir kapitalo baze, o atskirų darbuotojų nuo veiklos efektyvumo priklausantis atlyginimas turėtų būti grindžiamas darbuotojo, atitinkamo padalinio ir visos bendrovės veiklos efektyvumo vertinimu;

| 15. | mano, kad vadovų asmeniniai finansiniai interesai, kurie susiję su kintamąja jų atlyginimo dalimi, daugeliu atvejų kertasi su įmonės ilgalaikiais interesais; pabrėžia, kad vadovų ir kitų darbuotojų, atsakingų už rizikingus sprendimus, atlyginimų politika turėtų atitikti suderintą ir deramai veikiančią rizikos valdymo sistemą ir kad tarp kintamojo ir fiksuoto atlyginimo turėtų būti tinkama pusiausvyra; primygtinai ragina, kad būtų visais atvejais numatomos priemonės, kurios leistų sumažinti ar netgi panaikinti tų kategorijų darbuotojų, dėl kurių veiklos rezultatų suprastėjo įmonės rezultatai, atlyginimo kintamąsias dalis; |
| --- | --- |

15.

mano, kad vadovų asmeniniai finansiniai interesai, kurie susiję su kintamąja jų atlyginimo dalimi, daugeliu atvejų kertasi su įmonės ilgalaikiais interesais; pabrėžia, kad vadovų ir kitų darbuotojų, atsakingų už rizikingus sprendimus, atlyginimų politika turėtų atitikti suderintą ir deramai veikiančią rizikos valdymo sistemą ir kad tarp kintamojo ir fiksuoto atlyginimo turėtų būti tinkama pusiausvyra; primygtinai ragina, kad būtų visais atvejais numatomos priemonės, kurios leistų sumažinti ar netgi panaikinti tų kategorijų darbuotojų, dėl kurių veiklos rezultatų suprastėjo įmonės rezultatai, atlyginimo kintamąsias dalis;

| 16. | laikosi nuomonės, kad, norint nustatyti kintamos kompensacijos lygį, reikėtų atsižvelgti ne tik į kiekybinius rodiklius, bet ir į veiklos efektyvumo kriterijus, susijusius su kokybe, bei į žmogiškąją nuomonę; |
| --- | --- |

16.

laikosi nuomonės, kad, norint nustatyti kintamos kompensacijos lygį, reikėtų atsižvelgti ne tik į kiekybinius rodiklius, bet ir į veiklos efektyvumo kriterijus, susijusius su kokybe, bei į žmogiškąją nuomonę;

| 17. | mano, kad garantuojamosios premijos neturėtų būti įtrauktos į kompensavimo planus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad garantuojamosios premijos neturėtų būti įtrauktos į kompensavimo planus;

| 18. | laikosi nuomonės, kad ne tik dėl etinių priežasčių, bet ir siekiant socialinio teisingumo ir ekonominio tvarumo didžiausių ir mažiausių atlyginimų įmonėje skirtumai turėtų būti pagrįsti; |
| --- | --- |

18.

laikosi nuomonės, kad ne tik dėl etinių priežasčių, bet ir siekiant socialinio teisingumo ir ekonominio tvarumo didžiausių ir mažiausių atlyginimų įmonėje skirtumai turėtų būti pagrįsti;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant spręsti bet kokius konfliktus, kurie gali kilti tarp jų rizikos valdymo ir operacinio padalinių, bendrovės turėtų nustatyti vidinę procedūrą, kurią tvirtintų priežiūros institucija; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad siekiant spręsti bet kokius konfliktus, kurie gali kilti tarp jų rizikos valdymo ir operacinio padalinių, bendrovės turėtų nustatyti vidinę procedūrą, kurią tvirtintų priežiūros institucija;

| 20. | pabrėžia, kad šių principų taikymą reikia išplėsti ir juos taikyti visų darbuotojų, kurių profesinė veikla gali turėti esminį poveikį bendrovės, kurioje jie dirba, rizikos pobūdžiui, atlyginimams, įskaitant vyriausiųjų vadovų, sprendimus dėl rizikos prisiėmimo priimančių darbuotojų ir kontrolės funkcijas vykdančių darbuotojų bei visų kitų darbuotojų, kurie pagal visą savo atlyginimą, įskaitant pensijų nuostatas, patenka į minėtų darbuotojų kategoriją, atlyginimus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad šių principų taikymą reikia išplėsti ir juos taikyti visų darbuotojų, kurių profesinė veikla gali turėti esminį poveikį bendrovės, kurioje jie dirba, rizikos pobūdžiui, atlyginimams, įskaitant vyriausiųjų vadovų, sprendimus dėl rizikos prisiėmimo priimančių darbuotojų ir kontrolės funkcijas vykdančių darbuotojų bei visų kitų darbuotojų, kurie pagal visą savo atlyginimą, įskaitant pensijų nuostatas, patenka į minėtų darbuotojų kategoriją, atlyginimus;

| 21. | pabrėžia, kad direktorių ir kitų atsakingų darbuotojų civilinės atsakomybės draudimas, kuriuo siekiama bendrovių direktorius ir kitus atsakingus ir vadovaujančius darbuotojus apsaugoti nuo pretenzijų dėl rizikingų ar aplaidžių sprendimų ir veiksmų, kuriuos jie priima ir atlieka vadovaudami savo veiklai, yra nesuderinamas su tvariu rizikos valdymu atlyginimų srityje; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad direktorių ir kitų atsakingų darbuotojų civilinės atsakomybės draudimas, kuriuo siekiama bendrovių direktorius ir kitus atsakingus ir vadovaujančius darbuotojus apsaugoti nuo pretenzijų dėl rizikingų ar aplaidžių sprendimų ir veiksmų, kuriuos jie priima ir atlieka vadovaudami savo veiklai, yra nesuderinamas su tvariu rizikos valdymu atlyginimų srityje;

Suderinta atlyginimo struktūra

| 22. | pabrėžia, kad tarp kintamojo ir fiksuoto atlyginimo turi būti tinkama pusiausvyra; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad tarp kintamojo ir fiksuoto atlyginimo turi būti tinkama pusiausvyra;

| 23. | siūlo, kad kintamasis atlyginimas būtų mokamas tik jeigu jis yra tvarus institucijos finansinės padėties ir kapitalo bazės požiūriu ir pagrįstas ilgalaikio bendrovės veiklos efektyvumo požiūriu; mano, kad kompetentinga priežiūros institucija turėtų teisę finansų institucijoms nustatyti bendros kintamojo atlyginimo sumos ribą, kad būtų galima sustiprinti akcinį kapitalą; |
| --- | --- |

23.

siūlo, kad kintamasis atlyginimas būtų mokamas tik jeigu jis yra tvarus institucijos finansinės padėties ir kapitalo bazės požiūriu ir pagrįstas ilgalaikio bendrovės veiklos efektyvumo požiūriu; mano, kad kompetentinga priežiūros institucija turėtų teisę finansų institucijoms nustatyti bendros kintamojo atlyginimo sumos ribą, kad būtų galima sustiprinti akcinį kapitalą;

| 24. | pabrėžia, kad didelės kintamosios atlyginimo dalies didžiosios dalies mokėjimas turėtų būti atidedamas tinkamam laikotarpiui; atidėtos dalies dydis ir atidėjimo laikotarpio trukmė turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į verslo ciklą, verslo pobūdį, jo riziką ir atitinkamų darbuotojų veiklą; pagal atidėjimo tvarką mokami atlyginimai skiriami ne greičiau negu atlyginimai pro rata pagrindu; turėtų būti atidedama ne mažiau kaip 40 proc. kintamosios atlyginimo dalies; ypač didelės kintamosios atlyginimo dalies atveju, turėtų būti atidedama ne mažiau kaip 60 proc. sumos ir atidėjimo laikotarpis turėtų būti ne trumpesnis kaip penkeri metai; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad didelės kintamosios atlyginimo dalies didžiosios dalies mokėjimas turėtų būti atidedamas tinkamam laikotarpiui; atidėtos dalies dydis ir atidėjimo laikotarpio trukmė turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į verslo ciklą, verslo pobūdį, jo riziką ir atitinkamų darbuotojų veiklą; pagal atidėjimo tvarką mokami atlyginimai skiriami ne greičiau negu atlyginimai pro rata pagrindu; turėtų būti atidedama ne mažiau kaip 40 proc. kintamosios atlyginimo dalies; ypač didelės kintamosios atlyginimo dalies atveju, turėtų būti atidedama ne mažiau kaip 60 proc. sumos ir atidėjimo laikotarpis turėtų būti ne trumpesnis kaip penkeri metai;

| 25. | mano, kad didelė kintamosios kompensacijos dalis turėtų būti teikiama ne grynaisiais pinigais, o tokiomis priemonėmis, kaip subordinuotoji skola, neapibrėžtasis kapitalas, akcijomis arba su akcijomis susijusiomis priemonėmis, jeigu šiomis priemonėmis suteikiamos paskatos, atitinkančios ilgalaikį vertės kūrimą ir rizikos ateitį; |
| --- | --- |

25.

mano, kad didelė kintamosios kompensacijos dalis turėtų būti teikiama ne grynaisiais pinigais, o tokiomis priemonėmis, kaip subordinuotoji skola, neapibrėžtasis kapitalas, akcijomis arba su akcijomis susijusiomis priemonėmis, jeigu šiomis priemonėmis suteikiamos paskatos, atitinkančios ilgalaikį vertės kūrimą ir rizikos ateitį;

| 26. | mano, kad siekiant išvengti vadinamojo priemokų spekuliavimo atlyginimų politika turėtų būti taikoma viso atlyginimo atžvilgiu, įskaitant pensijas ir darbo užmokestį; taip pat mano, kad siekiant suderinti ilgalaikes paskatas pensijų priemokos turėtų būti skiriamos ne grynaisiais pinigais, o tokiomis priemonėmis, kaip subordinuotoji skola, neapibrėžtasis kapitalas, akcijos arba su akcijomis susijusios priemonės; |
| --- | --- |

26.

mano, kad siekiant išvengti vadinamojo priemokų spekuliavimo atlyginimų politika turėtų būti taikoma viso atlyginimo atžvilgiu, įskaitant pensijas ir darbo užmokestį; taip pat mano, kad siekiant suderinti ilgalaikes paskatas pensijų priemokos turėtų būti skiriamos ne grynaisiais pinigais, o tokiomis priemonėmis, kaip subordinuotoji skola, neapibrėžtasis kapitalas, akcijos arba su akcijomis susijusios priemonės;

| 27. | siūlo nustatyti direktorių atlyginimų fiksuotosios dalies didžiausią dvejų metų ribą mokant išeitines išmokas (vadinamieji „auksiniai parašiutai“) ankstyvo darbo sutarties nutraukimo atveju ir draudžiant mokėti išeitines išmokas prastų rezultatų ar savanoriško darbo sutarties nutraukimo atvejais; |
| --- | --- |

27.

siūlo nustatyti direktorių atlyginimų fiksuotosios dalies didžiausią dvejų metų ribą mokant išeitines išmokas (vadinamieji „auksiniai parašiutai“) ankstyvo darbo sutarties nutraukimo atveju ir draudžiant mokėti išeitines išmokas prastų rezultatų ar savanoriško darbo sutarties nutraukimo atvejais;

| 28. | ragina nustatant atlyginimų politiką atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

28.

ragina nustatant atlyginimų politiką atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybę;

| 29. | pakartoja, kad reikia bausti už bet kokią diskriminaciją, ypač nustatant atlyginimų politiką, įmonėse karjeros metu ir priimant į darbą vadovus; |
| --- | --- |

29.

pakartoja, kad reikia bausti už bet kokią diskriminaciją, ypač nustatant atlyginimų politiką, įmonėse karjeros metu ir priimant į darbą vadovus;

Veiksminga priežiūra ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

| 30. | mano, kad bendrovės turėtų aiškiai, išsamiai ir laiku paskelbti informaciją apie savo kompensavimo praktiką ir kad priežiūros institucijoms turėtų būti suteikta teisė į visą informaciją, kuri yra reikalinga įvertinti, ar laikomasi taikytinų principų; |
| --- | --- |

30.

mano, kad bendrovės turėtų aiškiai, išsamiai ir laiku paskelbti informaciją apie savo kompensavimo praktiką ir kad priežiūros institucijoms turėtų būti suteikta teisė į visą informaciją, kuri yra reikalinga įvertinti, ar laikomasi taikytinų principų;

| 31. | ragina valstybines įmones, kaip kitos įmonės, užtikrinti visišką atlyginimų ir priemokų politikos skaidrumą; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybines įmones, kaip kitos įmonės, užtikrinti visišką atlyginimų ir priemokų politikos skaidrumą;

| 32. | taip pat ragina skelbti išsamią informaciją apie įmonių, įskaitant valstybines įmones, pensijų ir papildomų pensijų kaupimo priemones; |
| --- | --- |

32.

taip pat ragina skelbti išsamią informaciją apie įmonių, įskaitant valstybines įmones, pensijų ir papildomų pensijų kaupimo priemones;

| 33. | ragina Komisiją sustiprinti 2009 m. balandžio 30 d. rekomendacijas dėl atlyginimų struktūros ir rizikos išlyginimo, kaip reikalaujama pagal Finansinio stabilumo tarybos principus, kuriuos 2009 m. rugsėjo mėn. parėmė Didysis dvidešimtukas (G20); |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją sustiprinti 2009 m. balandžio 30 d. rekomendacijas dėl atlyginimų struktūros ir rizikos išlyginimo, kaip reikalaujama pagal Finansinio stabilumo tarybos principus, kuriuos 2009 m. rugsėjo mėn. parėmė Didysis dvidešimtukas (G20);

| 34. | ragina Komisiją patvirtinti griežtus privalomuosius principus dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos, pagal pasiūlymus dėl bankų sektoriaus, išdėstytus Kapitalo poreikių direktyvos ataskaitoje, ir paskelbimu grindžiamą tvarką, remiantis procedūra, pagal kurią reikia arba laikytis reikalavimų, arba viešai paaiškinti, kodėl jų nesilaikoma, bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, kai jos nesilaiko šių principų; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją patvirtinti griežtus privalomuosius principus dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos, pagal pasiūlymus dėl bankų sektoriaus, išdėstytus Kapitalo poreikių direktyvos ataskaitoje, ir paskelbimu grindžiamą tvarką, remiantis procedūra, pagal kurią reikia arba laikytis reikalavimų, arba viešai paaiškinti, kodėl jų nesilaikoma, bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, kai jos nesilaiko šių principų;

| 35. | ragina finansų sektoriaus vadovus taikyti 2010 m. sausio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto pasiūlytą kompensacijos principų ir vertinimo standartų metodiką; |
| --- | --- |

35.

ragina finansų sektoriaus vadovus taikyti 2010 m. sausio mėn. Bazelio bankų priežiūros komiteto pasiūlytą kompensacijos principų ir vertinimo standartų metodiką;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti bendrą tarptautinę sistemą, pagal kurią būtų viešinama, kiek žmonių gauna 1 mln. EUR ar didesnį atlyginimą, įskaitant pagrindines darbo užmokesčio dalis, priemokas, ilgalaikes premijas ir pensijas; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti bendrą tarptautinę sistemą, pagal kurią būtų viešinama, kiek žmonių gauna 1 mln. EUR ar didesnį atlyginimą, įskaitant pagrindines darbo užmokesčio dalis, priemokas, ilgalaikes premijas ir pensijas;

| 37. | ragina Komisiją apsvarstyti vidaus ir išorės auditorių vaidmenį siekiant užtikrinti visą spektrą veiksmingo įmonių valdymo priemonių; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją apsvarstyti vidaus ir išorės auditorių vaidmenį siekiant užtikrinti visą spektrą veiksmingo įmonių valdymo priemonių;

| 38. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sustiprinti ne vykdomųjų direktorių vaidmenį, taip pat užtikrinti, kad bendrovės rūpintųsi nuolatiniu mokymu ir siūlytų nepriklausomo atlyginimo paketus, atspindinčius nepriklausomą ne vykdomųjų direktorių vaidmenį, bei priežiūros institucijoms būtų suteiktas įgaliojimas rengti vadinamųjų patvirtintų asmenų apklausas; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sustiprinti ne vykdomųjų direktorių vaidmenį, taip pat užtikrinti, kad bendrovės rūpintųsi nuolatiniu mokymu ir siūlytų nepriklausomo atlyginimo paketus, atspindinčius nepriklausomą ne vykdomųjų direktorių vaidmenį, bei priežiūros institucijoms būtų suteiktas įgaliojimas rengti vadinamųjų patvirtintų asmenų apklausas;

| 39. | ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlymuose išaiškinti priežiūros institucijų vaidmenį atlyginimų nustatymo politikos srityje; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlymuose išaiškinti priežiūros institucijų vaidmenį atlyginimų nustatymo politikos srityje;

| 40. | pabrėžia, kad kintamasis atlyginimas neturėtų būti mokamas pasitelkiant tokias priemones, kaip transporto priemonės, ar būdus, kai sudaromos sąlygos išvengti pajamų mokesčio nuo atlyginimo mokėjimo; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad kintamasis atlyginimas neturėtų būti mokamas pasitelkiant tokias priemones, kaip transporto priemonės, ar būdus, kai sudaromos sąlygos išvengti pajamų mokesčio nuo atlyginimo mokėjimo;

| 41. | ragina užtikrinti, kad, kai atlyginimai reguliuojami, nebūtų pažeidžiamos pagrindinės Sutartyse užtikrintos teisės, visų pirma socialinių partnerių teisė – pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką – sudaryti ir vykdyti kolektyvinius susitarimus; |
| --- | --- |

41.

ragina užtikrinti, kad, kai atlyginimai reguliuojami, nebūtų pažeidžiamos pagrindinės Sutartyse užtikrintos teisės, visų pirma socialinių partnerių teisė – pagal nacionalinius įstatymus ir praktiką – sudaryti ir vykdyti kolektyvinius susitarimus;

| 42. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į tarptautinių institucijų, pvz., G20 ir TVF, iniciatyvas, sukurti ES krizių valdymo sistemą, kad būtų išvengta naujos finansų krizės; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į tarptautinių institucijų, pvz., G20 ir TVF, iniciatyvas, sukurti ES krizių valdymo sistemą, kad būtų išvengta naujos finansų krizės;

| 43. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares, kad jos primintų įmonėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, ir finansines paslaugas teikiančioms įmonėms jų socialinę atsakomybę, jų prastėjantį įvaizdį ir būtinybę būti geru pavyzdžiu klestinčioje tarptautinėje bendruomenėje; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares, kad jos primintų įmonėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, ir finansines paslaugas teikiančioms įmonėms jų socialinę atsakomybę, jų prastėjantį įvaizdį ir būtinybę būti geru pavyzdžiu klestinčioje tarptautinėje bendruomenėje;

| 44. | mano, kad tolesnė komercinė veikla ar filialų veiklos išlaikymas nebendradarbiaujančiose šalyse apskritai prieštarauja įmonių ilgalaikiams interesams, ir ragina parengti Europos kovos su mokesčių rojais strategiją siekiant įgyvendinti G20 Londone ir Pitsburge priimtus nutarimus; |
| --- | --- |

44.

mano, kad tolesnė komercinė veikla ar filialų veiklos išlaikymas nebendradarbiaujančiose šalyse apskritai prieštarauja įmonių ilgalaikiams interesams, ir ragina parengti Europos kovos su mokesčių rojais strategiją siekiant įgyvendinti G20 Londone ir Pitsburge priimtus nutarimus;

*

* *

| 45. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei ES ir nacionalinėms priežiūros institucijoms. |
| --- | --- |

45.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei ES ir nacionalinėms priežiūros institucijoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0165.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/61

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisBankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo sistema

P7_TA(2010)0276

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo (2010/2006(INI))

2011/C 351 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo 2000 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Finansų rinkų sistemos įgyvendinimas: veiksmų planas“ (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikatą „ES bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo sistema“ (COM(2009)0561),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 23 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009)0499),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 23 d. pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Europos centriniam bankui pavedamos konkrečios užduotys, susijusios su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (COM(2009)0500),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 23 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija (COM(2009)0501),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (3),

atsižvelgdamas į 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (4),

atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (5),

atsižvelgdamas į 1976 m. gruodžio 13 d. Antrąją Tarybos direktyvą 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (6), į 1978 m. spalio 9 d. Trečiąją Tarybos direktyvą 78/855/EEB dėl akcinių bendrovių jungimo (7) ir į 1982 m. gruodžio 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 82/891/EEB dėl akcinių bendrovių skaidymo (8),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Sąjungos finansinės priežiūros institucijų, centrinių bankų ir finansų ministerijų bendradarbiavimo tarpvalstybinio finansų stabilumo klausimais,

atsižvelgdamas į Jacques de Larosière vadovaujamos aukšto lygio grupės finansų priežiūros klausimais parengtos ataskaitos rekomendaciją Nr. 13, kuri 2009 m. vasario 25 d. buvo pateikta Pirmininkui J. M. Barrosui ir kurioje teigiama, kad minėtoji grupė ragina įgyvendinti ES nuoseklią ir veiksmingą krizių valdymo reguliavimo tvarką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0213/2010),

| A. | kadangi Sąjungoje yra bankininkystės paslaugų vidaus rinka, o ne kratinys viena nuo kitos nepriklausomų paslaugų, ir kadangi ši vidaus rinka yra itin svarbi Sąjungos konkurencingumui pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjungoje yra bankininkystės paslaugų vidaus rinka, o ne kratinys viena nuo kitos nepriklausomų paslaugų, ir kadangi ši vidaus rinka yra itin svarbi Sąjungos konkurencingumui pasaulyje,

| B. | kadangi šiuo metu tarptautiniu lygmeniu nepakankamai reglamentuotas bankų sektoriaus krizių valdymas, |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu tarptautiniu lygmeniu nepakankamai reglamentuotas bankų sektoriaus krizių valdymas,

| C. | kadangi pasitvirtino, kad taikant esamas ES ir tarptautines finansų sektoriaus priežiūros priemones neįmanoma veiksmingai užkirsti kelio krizėms ar optimaliai stabdyti jų plitimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi pasitvirtino, kad taikant esamas ES ir tarptautines finansų sektoriaus priežiūros priemones neįmanoma veiksmingai užkirsti kelio krizėms ar optimaliai stabdyti jų plitimo,

| D. | kadangi krizės valdymas pernelyg skaudžiai atsiliepė mokesčių mokėtojams, augimui ir užimtumui, |
| --- | --- |

D.

kadangi krizės valdymas pernelyg skaudžiai atsiliepė mokesčių mokėtojams, augimui ir užimtumui,

| E. | kadangi suinteresuotųjų šalių ir kreditorių dalyvavimas pasiskirstant finansinę naštą yra būtinas tam, kad iki minimumo būtų sumažintos išlaidos, kurias mokesčių mokėtojams tenka mokėti kilus finansų rinkų ir finansų institucijų krizei, |
| --- | --- |

E.

kadangi suinteresuotųjų šalių ir kreditorių dalyvavimas pasiskirstant finansinę naštą yra būtinas tam, kad iki minimumo būtų sumažintos išlaidos, kurias mokesčių mokėtojams tenka mokėti kilus finansų rinkų ir finansų institucijų krizei,

| F. | kadangi Sąjungos reguliavimo ir priežiūros veiksmų stoka turėjo įtakos tam, kad atsirastų nesuderintų nacionalinių institucijų veiksmų,dėl kurių padidėjo protekcionizmo, konkurencijos iškraipymo, prie kurio taip pat prisidėjo valstybės pagalbos skyrimas, rizika ir iškilo grėsmė kuriamai finansinių paslaugų vidaus rinkai, |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjungos reguliavimo ir priežiūros veiksmų stoka turėjo įtakos tam, kad atsirastų nesuderintų nacionalinių institucijų veiksmų,dėl kurių padidėjo protekcionizmo, konkurencijos iškraipymo, prie kurio taip pat prisidėjo valstybės pagalbos skyrimas, rizika ir iškilo grėsmė kuriamai finansinių paslaugų vidaus rinkai,

| G. | kadangi vienodas požiūris į bankų grupės žlugimo prevenciją labiau atitiktų bendrosios rinkos koncepciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi vienodas požiūris į bankų grupės žlugimo prevenciją labiau atitiktų bendrosios rinkos koncepciją,

| H. | kadangi stipri finansinių paslaugų vidaus rinka gyvybiškai svarbi Europos Sąjungos pajėgumui konkuruoti pasaulyje, |
| --- | --- |

H.

kadangi stipri finansinių paslaugų vidaus rinka gyvybiškai svarbi Europos Sąjungos pajėgumui konkuruoti pasaulyje,

| I. | kadangi bankų sektoriaus darbuotojai turėtų tapti atsakingi už savo veiksmus ir kadangi ši atsakomybė turėtų pasitarnauti siekiant svarbiausio tikslo – finansų rinkų atkūrimo, kuris būtinas ekonomikos finansavimui, |
| --- | --- |

I.

kadangi bankų sektoriaus darbuotojai turėtų tapti atsakingi už savo veiksmus ir kadangi ši atsakomybė turėtų pasitarnauti siekiant svarbiausio tikslo – finansų rinkų atkūrimo, kuris būtinas ekonomikos finansavimui,

| J. | kadangi dėl krizės atsirado poreikis ir piliečiai tikisi, kad ES institucijos, bendradarbiaudamos kartu su G20 ir kitais tarptautiniais forumais, nedelsiant sukurs adekvatų pagrindą, kuriuo remiantis kilus krizei būtų išsaugotas finansų stabilumas, mokesčių mokėtojai nebūtų apkrauti tokiomis didelėmis išlaidomis, apsaugota pagrindinės bankų teikiamos paslaugos ir indėlininkai, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl krizės atsirado poreikis ir piliečiai tikisi, kad ES institucijos, bendradarbiaudamos kartu su G20 ir kitais tarptautiniais forumais, nedelsiant sukurs adekvatų pagrindą, kuriuo remiantis kilus krizei būtų išsaugotas finansų stabilumas, mokesčių mokėtojai nebūtų apkrauti tokiomis didelėmis išlaidomis, apsaugota pagrindinės bankų teikiamos paslaugos ir indėlininkai,

| K. | kadangi siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir integruotas finansų rinkas, būtina vykdyti tarpvalstybinių ir sisteminių finansų institucijų tarpvalstybinę priežiūrą, |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir integruotas finansų rinkas, būtina vykdyti tarpvalstybinių ir sisteminių finansų institucijų tarpvalstybinę priežiūrą,

| L. | kadangi ES krizių tarpvalstybinio valdymo sistemos tikslas yra įgalioti valdžios institucijas patvirtinti priemones, kurios apimtų intervenciją, kai ji būtina, į bankų grupių valdymą (ir ypač, bet ne išimtinai, bankų, kurie priima indėlius, kai esama sisteminės rizikos galimybės), |
| --- | --- |

L.

kadangi ES krizių tarpvalstybinio valdymo sistemos tikslas yra įgalioti valdžios institucijas patvirtinti priemones, kurios apimtų intervenciją, kai ji būtina, į bankų grupių valdymą (ir ypač, bet ne išimtinai, bankų, kurie priima indėlius, kai esama sisteminės rizikos galimybės),

| M. | kadangi ES krizių tarpvalstybinio valdymo sistemos tikslas taip pat yra reguliuoti tarpvalstybines bankų grupes ir pavienius bankus, kurie vykdo tarpvalstybines operacijas vien tik per filialus; kadangi tarpvalstybinės bankų grupės taip pat turėtų būti reguliuojamos vienodai, |
| --- | --- |

M.

kadangi ES krizių tarpvalstybinio valdymo sistemos tikslas taip pat yra reguliuoti tarpvalstybines bankų grupes ir pavienius bankus, kurie vykdo tarpvalstybines operacijas vien tik per filialus; kadangi tarpvalstybinės bankų grupės taip pat turėtų būti reguliuojamos vienodai,

| N. | kadangi norint veiksmingai reaguoti į krizę būtina vadovautis visapusiškai nuosekliu principu, pagal kurį būtų numatyta vykdyti geresnę priežiūrą (naujos ES priežiūros struktūros įgyvendinimas), tobulinti teisės aktus (tęsiamos iniciatyvos, pvz., susijusios su direktyvomis 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 94/19/EB, su vadovų atlyginimais ir t. t.) ir parengti veiksmingą finansų institucijoms skirtą ES krizių valdymo tvarką, |
| --- | --- |

N.

kadangi norint veiksmingai reaguoti į krizę būtina vadovautis visapusiškai nuosekliu principu, pagal kurį būtų numatyta vykdyti geresnę priežiūrą (naujos ES priežiūros struktūros įgyvendinimas), tobulinti teisės aktus (tęsiamos iniciatyvos, pvz., susijusios su direktyvomis 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 94/19/EB, su vadovų atlyginimais ir t. t.) ir parengti veiksmingą finansų institucijoms skirtą ES krizių valdymo tvarką,

| O. | kadangi, sprendžiant iš sukrečiančio nuosmukio poveikio daugybei šalių, sektorių ir visai ekonomikai apskritai, principas „teršėjas moka“ turėtų būti pritaikytas ir finansų sektoriuje, |
| --- | --- |

O.

kadangi, sprendžiant iš sukrečiančio nuosmukio poveikio daugybei šalių, sektorių ir visai ekonomikai apskritai, principas „teršėjas moka“ turėtų būti pritaikytas ir finansų sektoriuje,

| P. | kadangi kilus bankų krizei ankstyvosios intervencijos ir krizės įveikimo priemonių turėtų būti imamasi vadovaujantis aiškiai nustatytais kriterijais, įskaitant kapitalo ir likvidumo sumažinimą, taip pat mažesnės turto kokybės ir vertės nustatymą; kadangi intervencija turėtų būti siejama su indėlių garantijų sistemomis, |
| --- | --- |

P.

kadangi kilus bankų krizei ankstyvosios intervencijos ir krizės įveikimo priemonių turėtų būti imamasi vadovaujantis aiškiai nustatytais kriterijais, įskaitant kapitalo ir likvidumo sumažinimą, taip pat mažesnės turto kokybės ir vertės nustatymą; kadangi intervencija turėtų būti siejama su indėlių garantijų sistemomis,

| Q. | kadangi būtina parengti griežtą ES vadovų elgesio kodeksą ir priemones, skirtas užkirsti kelią netinkamai elgsenai, kurios turėtų būti plėtojamos derinant su tokiomis pat tarptautinėmis iniciatyvomis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina parengti griežtą ES vadovų elgesio kodeksą ir priemones, skirtas užkirsti kelią netinkamai elgsenai, kurios turėtų būti plėtojamos derinant su tokiomis pat tarptautinėmis iniciatyvomis,

| R. | kadangi svarbu, kad Komisija, svarstydama klausimą dėl įmonių valdymo naujų gairių tinkamumo, atliktų išsamius poveikio vertinimus, |
| --- | --- |

R.

kadangi svarbu, kad Komisija, svarstydama klausimą dėl įmonių valdymo naujų gairių tinkamumo, atliktų išsamius poveikio vertinimus,

| S. | kadangi per trejus metus, kai Europos bankininkystės institucija (EBI), ES bankų problemų sprendimo tvarka, ES finansų stabilumo fondas ir sprendimų priemonių skyrius pradės veikti, Komisija turėtų ištirti, ar tinkama išplėsti krizių valdymo sistemos aprėptį ir taikyti šią sistemą ir su bankais nesusijusioms finansų įstaigoms, įskaitant draudimo bendroves ir turto bei fondų valdymo įmones, bet šiomis įstaigomis neapsiriboti, ir taip pat ištirti, ar perspektyvu ir tinkama sukurti nacionalinių stabilumo fondų tinklą visoms institucijoms, kurios nėra ES finansų stabilumo fondo dalyvės, kaip siūloma priedo 3 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

S.

kadangi per trejus metus, kai Europos bankininkystės institucija (EBI), ES bankų problemų sprendimo tvarka, ES finansų stabilumo fondas ir sprendimų priemonių skyrius pradės veikti, Komisija turėtų ištirti, ar tinkama išplėsti krizių valdymo sistemos aprėptį ir taikyti šią sistemą ir su bankais nesusijusioms finansų įstaigoms, įskaitant draudimo bendroves ir turto bei fondų valdymo įmones, bet šiomis įstaigomis neapsiriboti, ir taip pat ištirti, ar perspektyvu ir tinkama sukurti nacionalinių stabilumo fondų tinklą visoms institucijoms, kurios nėra ES finansų stabilumo fondo dalyvės, kaip siūloma priedo 3 rekomendacijoje,

| T. | kadangi užkertant kelią pernelyg didelei rizikai reikėtų vengti moralinės žalos, be to, būtina numatyti tvarką, pagal kurią būtų ginama sistema, o ne pažeidėjas, be to, problemų sprendimo fondo lėšos neturėtų būti naudojamos siekiant laiduoti už bankų akcininkus ar atlyginti vadovams už jų pačių nesėkmę; kadangi institucijos, kurios šiomis aplinkybėmis naudojasi ES bankų problemų sprendimo tvarka ir turėtų susidurti su tokiomis pasekmėmis, kaip administracinės ir kompensuojamosios priemonės; kadangi todėl ateityje vykdomos finansinės priežiūros pagrindiniu principu turėtų tapti siekis panaikinti moralinę žalą, |
| --- | --- |

T.

kadangi užkertant kelią pernelyg didelei rizikai reikėtų vengti moralinės žalos, be to, būtina numatyti tvarką, pagal kurią būtų ginama sistema, o ne pažeidėjas, be to, problemų sprendimo fondo lėšos neturėtų būti naudojamos siekiant laiduoti už bankų akcininkus ar atlyginti vadovams už jų pačių nesėkmę; kadangi institucijos, kurios šiomis aplinkybėmis naudojasi ES bankų problemų sprendimo tvarka ir turėtų susidurti su tokiomis pasekmėmis, kaip administracinės ir kompensuojamosios priemonės; kadangi todėl ateityje vykdomos finansinės priežiūros pagrindiniu principu turėtų tapti siekis panaikinti moralinę žalą,

| U. | kadangi bankai, norėdami spręsti dabartines ekonomines, finansines ir socialines problemas, taip pat atsižvelgti į daugybę naujų su reguliavimu susijusių reikalavimų, turi vadovautis tolygiu racionaliu principu, tačiau dėl to neturi būti stabdomas neatidėliotinas ambicingų planų įgyvendinimas, |
| --- | --- |

U.

kadangi bankai, norėdami spręsti dabartines ekonomines, finansines ir socialines problemas, taip pat atsižvelgti į daugybę naujų su reguliavimu susijusių reikalavimų, turi vadovautis tolygiu racionaliu principu, tačiau dėl to neturi būti stabdomas neatidėliotinas ambicingų planų įgyvendinimas,

| V. | kadangi bankų grupės viduje atliekamas turto perdavimas jokiu būdu neturėtų kelti grėsmės turto perdavėjo finansiniam ir likvidumo stabilumui ir turėtų būti vykdomas taikant sąžiningą rinkos vertę arba kainą; kadangi būtina parengti aiškius sumažėjusios vertės turto vertinimo ir elgesio su priimančiose šalyse veikiančiomis pavaldžiomis įmonėmis bei filialais principus, |
| --- | --- |

V.

kadangi bankų grupės viduje atliekamas turto perdavimas jokiu būdu neturėtų kelti grėsmės turto perdavėjo finansiniam ir likvidumo stabilumui ir turėtų būti vykdomas taikant sąžiningą rinkos vertę arba kainą; kadangi būtina parengti aiškius sumažėjusios vertės turto vertinimo ir elgesio su priimančiose šalyse veikiančiomis pavaldžiomis įmonėmis bei filialais principus,

| W. | kadangi Sąjunga turėtų pasiekti bendrą susitarimą dėl to, kas, ką, kada ir kaip turėtų daryti kilus finansų institucijų krizei, |
| --- | --- |

W.

kadangi Sąjunga turėtų pasiekti bendrą susitarimą dėl to, kas, ką, kada ir kaip turėtų daryti kilus finansų institucijų krizei,

| X. | kadangi bankų sektoriuje taikomomis priemonėmis turėtų būti skatinama realioji ekonomika, t. y. jos trumpalaikio bei ilgalaikio finansavimo ir investicijų poreikiai, |
| --- | --- |

X.

kadangi bankų sektoriuje taikomomis priemonėmis turėtų būti skatinama realioji ekonomika, t. y. jos trumpalaikio bei ilgalaikio finansavimo ir investicijų poreikiai,

| Y. | kadangi skatinant intensyvų nacionalinių priežiūros ir tarpvalstybinio stabilumo grupių institucijų dialogą ir rengiant suderintą tvarką, turėtų būti užpildytos didžiulės nacionalinės reguliavimo ir nemokumo tvarkos spragos, |
| --- | --- |

Y.

kadangi skatinant intensyvų nacionalinių priežiūros ir tarpvalstybinio stabilumo grupių institucijų dialogą ir rengiant suderintą tvarką, turėtų būti užpildytos didžiulės nacionalinės reguliavimo ir nemokumo tvarkos spragos,

| Z. | kadangi dėl augančio dydžio, sudėtingos struktūros ir savitarpio sąsajų regioniniu ir pasauliniu lygmenimis paaiškėjo, kad įstaigų nesėkmės, nepaisant šių įstaigų dydžio, gali turėti neigiamą poveikį finansų sistemai, taigi reikia nustatyti veiksmingą krizių sprendimo tvarką, taikomą visiems bankams, pagal kurią būtų vykdomas tolygus ir laipsniškas procesas ir rekomenduojama, kad visų pirma dėmesys būtų skiriamas įstaigoms, kurioms būdinga didžiausia rizikos koncentracija; kadangi pagal tokią krizių sprendimo tvarką turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į tokias pačias tarptautinių forumų pastangas, |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl augančio dydžio, sudėtingos struktūros ir savitarpio sąsajų regioniniu ir pasauliniu lygmenimis paaiškėjo, kad įstaigų nesėkmės, nepaisant šių įstaigų dydžio, gali turėti neigiamą poveikį finansų sistemai, taigi reikia nustatyti veiksmingą krizių sprendimo tvarką, taikomą visiems bankams, pagal kurią būtų vykdomas tolygus ir laipsniškas procesas ir rekomenduojama, kad visų pirma dėmesys būtų skiriamas įstaigoms, kurioms būdinga didžiausia rizikos koncentracija; kadangi pagal tokią krizių sprendimo tvarką turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į tokias pačias tarptautinių forumų pastangas,

| AA. | kadangi tam tikras skaičius bankų (vadinamieji tarpvalstybiniai sisteminiai bankai) dėl savo dydžio, sudėtingos struktūros ir savitarpio sąsajų visoje Europoje kelia didžiulę sisteminės rizikos grėsmę, taigi būtina nedelsiant parengti konkrečią specialią tvarką; kalbant apskritai, tinkama problemų sprendimo tvarka būtina ir kitoms tarpvalstybinėms finansų institucijoms, |
| --- | --- |

AA.

kadangi tam tikras skaičius bankų (vadinamieji tarpvalstybiniai sisteminiai bankai) dėl savo dydžio, sudėtingos struktūros ir savitarpio sąsajų visoje Europoje kelia didžiulę sisteminės rizikos grėsmę, taigi būtina nedelsiant parengti konkrečią specialią tvarką; kalbant apskritai, tinkama problemų sprendimo tvarka būtina ir kitoms tarpvalstybinėms finansų institucijoms,

| AB. | kadangi siekiant pagal ES krizių sprendimo tvarką vykdyti veiksmingas intervencijas būtina parengti bendras taisykles, sutelkti tinkamos srities ekspertus ir skirti finansinių išteklių, ir todėl šie dalykai turėtų būti siūlomo tarpvalstybinių sisteminių bankų prioriteto režimo svarbiausi ramsčiai, |
| --- | --- |

AB.

kadangi siekiant pagal ES krizių sprendimo tvarką vykdyti veiksmingas intervencijas būtina parengti bendras taisykles, sutelkti tinkamos srities ekspertus ir skirti finansinių išteklių, ir todėl šie dalykai turėtų būti siūlomo tarpvalstybinių sisteminių bankų prioriteto režimo svarbiausi ramsčiai,

| AC. | kadangi priežiūra, ankstyvos intervencijos įgaliojimai ir su problemų sprendimu susijusios priemonės turėtų būti laikomos trimis susijusiais bendros tvarkos etapais, |
| --- | --- |

AC.

kadangi priežiūra, ankstyvos intervencijos įgaliojimai ir su problemų sprendimu susijusios priemonės turėtų būti laikomos trimis susijusiais bendros tvarkos etapais,

| AD. | kadangi perspektyvi specialiai sisteminiams bankams skirta tvarka vidutinės trukmės laikotarpiu ar ilgainiui turėtų tapti universalia visoms Europos Sąjungos tarpvalstybinėms finansų institucijoms taikoma tvarka, į kurią turėtų būti įtrauktos suderintos ES nemokumo problemos sprendimo taisyklės, |
| --- | --- |

AD.

kadangi perspektyvi specialiai sisteminiams bankams skirta tvarka vidutinės trukmės laikotarpiu ar ilgainiui turėtų tapti universalia visoms Europos Sąjungos tarpvalstybinėms finansų institucijoms taikoma tvarka, į kurią turėtų būti įtrauktos suderintos ES nemokumo problemos sprendimo taisyklės,

| AE. | kadangi bet kuris visos Sąjungos mastu sukurtas stabilumo fondas turėtų būti skirtas tik ateities krizių sukeltoms problemoms spręsti ir nenaudojamas buvusių intervencijų išmokėjimams ar dabartinėms problemoms, kylančioms dėl 2007–2008 m. finansinės krizės, spręsti, |
| --- | --- |

AE.

kadangi bet kuris visos Sąjungos mastu sukurtas stabilumo fondas turėtų būti skirtas tik ateities krizių sukeltoms problemoms spręsti ir nenaudojamas buvusių intervencijų išmokėjimams ar dabartinėms problemoms, kylančioms dėl 2007–2008 m. finansinės krizės, spręsti,

| 1. | ragina Komisiją, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 50 ir 114 straipsniais iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikti Parlamentui vieną ar kelis teisėkūros pasiūlymus dėl ES krizių valdymo tvarkos, ES finansų stabilumo fondo (Fondo) ir sprendimų skyriaus, pagal šio dokumento priede pateiktas išsamias rekomendacijas ir atsižvelgiant į tarptautines iniciatyvas, pvz., G-20 ir Tarptautinio valiutos fondo iniciatyvas, siekiant užtikrinti vienodas veikimo galimybes tarptautiniu mastu, pasiremiant išsamia visų turimų galimybių analize, įskaitant poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 50 ir 114 straipsniais iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikti Parlamentui vieną ar kelis teisėkūros pasiūlymus dėl ES krizių valdymo tvarkos, ES finansų stabilumo fondo (Fondo) ir sprendimų skyriaus, pagal šio dokumento priede pateiktas išsamias rekomendacijas ir atsižvelgiant į tarptautines iniciatyvas, pvz., G-20 ir Tarptautinio valiutos fondo iniciatyvas, siekiant užtikrinti vienodas veikimo galimybes tarptautiniu mastu, pasiremiant išsamia visų turimų galimybių analize, įskaitant poveikio vertinimą;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

| 3. | mano, kad su raginamu pateikti pasiūlymu susijusios išlaidos turėtų būti dengiamos iš specialiai skirtų biudžeto lėšų (neskaitant indėlių į Fondą, už kuriuos bus atsakingi dalyvaujantys bankai); |
| --- | --- |

3.

mano, kad su raginamu pateikti pasiūlymu susijusios išlaidos turėtų būti dengiamos iš specialiai skirtų biudžeto lėšų (neskaitant indėlių į Fondą, už kuriuos bus atsakingi dalyvaujantys bankai);

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisija, Tarybai, valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisija, Tarybai, valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

(2)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

(3)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

(4)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

(5)  OL L 125, 2001 5 5, p. 15.

(6)  OL L 26, 1977 1 31, p. 1.

(7)  OL L 295, 1978 10 20, p. 36.

(8)  OL L 378, 1982 12 31, p. 47.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Pirmoji rekomendacija dėl bendros ES krizių valdymo tvarkos

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti siekiama reglamentuoti toliau nurodytus klausimus:

| 1. | Turėtų būt parengta Europos krizių valdymo tvarka, įskaitant minimalias bendrąsias taisykles ir pagaliau visuotinį sprendimo priemonių ir nemokumo procedūrų įstatymą, kuris būtų taikomas visoms Europos Sąjungoje veikiančioms bankų institucijoms ir kuriame būtų keliami šie tikslai:






  — | skatinti finansų sistemos stabilumą, |
| --- | --- | --- |

1.

Turėtų būt parengta Europos krizių valdymo tvarka, įskaitant minimalias bendrąsias taisykles ir pagaliau visuotinį sprendimo priemonių ir nemokumo procedūrų įstatymą, kuris būtų taikomas visoms Europos Sąjungoje veikiančioms bankų institucijoms ir kuriame būtų keliami šie tikslai:

—

skatinti finansų sistemos stabilumą,

| — | riboti finansų krizių plitimą ar užkirsti joms kelią, |
| --- | --- |

—

riboti finansų krizių plitimą ar užkirsti joms kelią,

| — | riboti su intervencijomis susijusias viešąsias išlaidas, |
| --- | --- |

—

riboti su intervencijomis susijusias viešąsias išlaidas,

| — | optimizuoti indėlininkų padėtį ir užtikrinti jiems vienodas galimybes visoje Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

optimizuoti indėlininkų padėtį ir užtikrinti jiems vienodas galimybes visoje Sąjungoje,

| — | užtikrinti, kad būtų teikiamos pagrindinės banko paslaugos, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų teikiamos pagrindinės banko paslaugos,

| — | vengti moralinės žalos ir užtikrinti, kad išlaidas dengtų sektorius ir suinteresuotosios šalys, ir apimti neigiamas išorines pasekmes, kurias sukūrė finansų rinkos ir institucijos, |
| --- | --- |

—

vengti moralinės žalos ir užtikrinti, kad išlaidas dengtų sektorius ir suinteresuotosios šalys, ir apimti neigiamas išorines pasekmes, kurias sukūrė finansų rinkos ir institucijos,

| — | užtikrinti vienodas kiekvienos klasės kreditorių Europos Sąjungoje galimybes, įskaitant tai, kad visoms tos pačios tarpvalstybinės institucijos pavaldžioms įmonėms ir filialams visose valstybėse narėse būtų taikomos vienodos sąlygos, |
| --- | --- |

—

užtikrinti vienodas kiekvienos klasės kreditorių Europos Sąjungoje galimybes, įskaitant tai, kad visoms tos pačios tarpvalstybinės institucijos pavaldžioms įmonėms ir filialams visose valstybėse narėse būtų taikomos vienodos sąlygos,

| — | užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės,

| — | stiprinti finansų paslaugų vidaus rinką ir jos konkurencingumą. |
| --- | --- |

—

stiprinti finansų paslaugų vidaus rinką ir jos konkurencingumą.

| 2. | Turėtų būti laipsniškai suderinti esami nacionaliniai sprendimo priemonių ir nemokumo procedūrų įstatymai bei priežiūros įgaliojimai ir vadovaujantis racionaliu tvarkaraščiu nustatyta bendra veiksminga ES tvarka. |
| --- | --- |

2.

Turėtų būti laipsniškai suderinti esami nacionaliniai sprendimo priemonių ir nemokumo procedūrų įstatymai bei priežiūros įgaliojimai ir vadovaujantis racionaliu tvarkaraščiu nustatyta bendra veiksminga ES tvarka.

| 3. | Užbaigus nemokumo ir priežiūros nuostatų suderinimo procesą, pereinamojo laikotarpio pabaigoje turėtų būti sukurta viena ES problemų sprendimo institucija kaip atskiras organas arba kaip EBI padalinys. |
| --- | --- |

3.

Užbaigus nemokumo ir priežiūros nuostatų suderinimo procesą, pereinamojo laikotarpio pabaigoje turėtų būti sukurta viena ES problemų sprendimo institucija kaip atskiras organas arba kaip EBI padalinys.

| 4. | Siekiant pagerinti bendradarbiavimą ir padidinti skaidrumą, priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas (angl. peer review) turėtų būti atliekamas reguliariai, vadovaujant EBI, ir turėtų būti paremtas ankstyva savikontrole. |
| --- | --- |

4.

Siekiant pagerinti bendradarbiavimą ir padidinti skaidrumą, priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas (angl. peer review) turėtų būti atliekamas reguliariai, vadovaujant EBI, ir turėtų būti paremtas ankstyva savikontrole.

| 5. | Atsiradus tarpvalstybinės institucijos problemų sprendimo ar likvidavimo būtinybei, EBI paskirti nepriklausomi ekspertai turėtų atlikti išsamų tyrimą, kad nustatytų atitinkamas priežastis ir atsakomybę. Apie šio tyrimo rezultatus turėtų būti pranešama Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

5.

Atsiradus tarpvalstybinės institucijos problemų sprendimo ar likvidavimo būtinybei, EBI paskirti nepriklausomi ekspertai turėtų atlikti išsamų tyrimą, kad nustatytų atitinkamas priežastis ir atsakomybę. Apie šio tyrimo rezultatus turėtų būti pranešama Europos Parlamentui.

| 6. | Atitinkamai priežiūros institucijai turėtų būti priskirta atsakomybė už krizės valdymą(įskaitant ankstyvos intervencijos įgaliojimus) ir kiekvieno banko nenumatytų atvejų plano tvirtinimą, t. y.:






  — | tarptautinių sisteminių bankų atveju – EBI, kuri glaudžiai bendradarbiautų su nacionalinių priežiūros institucijų kolegija ir tarpvalstybinio stabilumo grupėmis (kaip nustatyta 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandume), |
| --- | --- | --- |

6.

Atitinkamai priežiūros institucijai turėtų būti priskirta atsakomybė už krizės valdymą(įskaitant ankstyvos intervencijos įgaliojimus) ir kiekvieno banko nenumatytų atvejų plano tvirtinimą, t. y.:

—

tarptautinių sisteminių bankų atveju – EBI, kuri glaudžiai bendradarbiautų su nacionalinių priežiūros institucijų kolegija ir tarpvalstybinio stabilumo grupėmis (kaip nustatyta 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandume),

| — | visų kitų tarpvalstybinių nesisteminių bankų atveju – konsoliduotai kolegijos vidaus priežiūros institucijai (kuri vadovauja kolegijoms sutarimu), koordinuojant EBI ir konsultuojantis su tarpvalstybinio stabilumo grupėmis, |
| --- | --- |

—

visų kitų tarpvalstybinių nesisteminių bankų atveju – konsoliduotai kolegijos vidaus priežiūros institucijai (kuri vadovauja kolegijoms sutarimu), koordinuojant EBI ir konsultuojantis su tarpvalstybinio stabilumo grupėmis,

| — | vietos bankų atveju – vietos priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

—

vietos bankų atveju – vietos priežiūros institucijai.

| 7. | Turėtų būti parengtos bendros krizių valdymo taisyklės, įskaitant bendrąją metodologiją, apibrėžtis ir terminologiją, ir atitinkami tarpvalstybinių bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kriterijai. |
| --- | --- |

7.

Turėtų būti parengtos bendros krizių valdymo taisyklės, įskaitant bendrąją metodologiją, apibrėžtis ir terminologiją, ir atitinkami tarpvalstybinių bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kriterijai.

| 8. | Turėtų būti užtikrinta, kad laikantis reguliavimo tvarkos būtų privaloma reikalauti rengti sprendimo priemonių planus, kuriuose turėtų būti pateikta išsami institucijos savikontrolės ataskaita ir kurie turėtų apimti institucijos sąžiningo turto ir kapitalo padalijimo detales, atitinkamai numatant atšaukti pavaldžių įmonių ir filialų pervedimų kitiems skyriams nurodymus (angl. clawback), ir kuriuose būtų nustatyti skaidymo lygmenys (angl. cleavage planes), kurie leistų atskirti savarankiškus modulius, ypač tuos kurie užtikrina esminę infrastruktūrą, pavyzdžiui, mokėjimo paslaugas. Šių planų turinio reikalavimai turėtų atitikti banko dydį, veiklą ir geografinę aprėptį. Reikėtų užtikrinti, kad šie sprendimo priemonių planai būtų reguliariai atnaujinami. |
| --- | --- |

8.

Turėtų būti užtikrinta, kad laikantis reguliavimo tvarkos būtų privaloma reikalauti rengti sprendimo priemonių planus, kuriuose turėtų būti pateikta išsami institucijos savikontrolės ataskaita ir kurie turėtų apimti institucijos sąžiningo turto ir kapitalo padalijimo detales, atitinkamai numatant atšaukti pavaldžių įmonių ir filialų pervedimų kitiems skyriams nurodymus (angl. clawback), ir kuriuose būtų nustatyti skaidymo lygmenys (angl. cleavage planes), kurie leistų atskirti savarankiškus modulius, ypač tuos kurie užtikrina esminę infrastruktūrą, pavyzdžiui, mokėjimo paslaugas. Šių planų turinio reikalavimai turėtų atitikti banko dydį, veiklą ir geografinę aprėptį. Reikėtų užtikrinti, kad šie sprendimo priemonių planai būtų reguliariai atnaujinami.

| 9. | Iki 2011 m. gruodžio mėn. turėtų būti parengtas Europos bankų priežiūros reitingas, grindžiamas bendraisiais kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais (rizikos valdymo sistema). Rizikos valdymo sistemos rodikliai turėtų būti įvertinti atsižvelgiant į atitinkamos institucijos pobūdį, mastą ir struktūrą, kartu išlaikant konfidencialumą. Rizikos valdymo sistema turėtų aprėpti bent jau šiuos aspektus:






  — | kapitalą, |
| --- | --- | --- |

9.

Iki 2011 m. gruodžio mėn. turėtų būti parengtas Europos bankų priežiūros reitingas, grindžiamas bendraisiais kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais (rizikos valdymo sistema). Rizikos valdymo sistemos rodikliai turėtų būti įvertinti atsižvelgiant į atitinkamos institucijos pobūdį, mastą ir struktūrą, kartu išlaikant konfidencialumą. Rizikos valdymo sistema turėtų aprėpti bent jau šiuos aspektus:

—

kapitalą,

| — | poveikį, |
| --- | --- |

—

poveikį,

| — | likvidumą, |
| --- | --- |

—

likvidumą,

| — | mokėjimo terminų, palūkanų normų ir valiutų kursų neatitikimus, |
| --- | --- |

—

mokėjimo terminų, palūkanų normų ir valiutų kursų neatitikimus,

| — | turto likvidumą, |
| --- | --- |

—

turto likvidumą,

| — | skolininkų pozicijas ir rizikos koncentraciją, |
| --- | --- |

—

skolininkų pozicijas ir rizikos koncentraciją,

| — | tikėtinus nuostolius, |
| --- | --- |

—

tikėtinus nuostolius,

| — | jautrumą rinkos kainų, palūkanų normų ir valiutų kursų požiūriu, |
| --- | --- |

—

jautrumą rinkos kainų, palūkanų normų ir valiutų kursų požiūriu,

| — | prieigą prie finansavimo, |
| --- | --- |

—

prieigą prie finansavimo,

| — | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, |
| --- | --- |

—

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus,

| — | vidaus kontrolės veiksmingumą, |
| --- | --- |

—

vidaus kontrolės veiksmingumą,

| — | vadovavimo ir bendro valdymo kokybę, |
| --- | --- |

—

vadovavimo ir bendro valdymo kokybę,

| — | struktūros sudėtingumą ir skaidrumo problemas, |
| --- | --- |

—

struktūros sudėtingumą ir skaidrumo problemas,

| — | rizikos vertinimą, |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimą,

| — | teisinių ar reguliavimo reikalavimų laikymąsi. |
| --- | --- |

—

teisinių ar reguliavimo reikalavimų laikymąsi.

| 10. | Visapusiškai vadovaujantis proporcingumo principu, priežiūros institucijos, įvertinusios priežiūros reitingo ribinę vertę, turėtų būti įgaliotos imtis veiksmų ir suteikti įstaigoms tinkamus laikotarpius padėčiai pagerinti, per kuriuos šios galėtų pačios ištaisyti savo trūkumus. |
| --- | --- |

10.

Visapusiškai vadovaujantis proporcingumo principu, priežiūros institucijos, įvertinusios priežiūros reitingo ribinę vertę, turėtų būti įgaliotos imtis veiksmų ir suteikti įstaigoms tinkamus laikotarpius padėčiai pagerinti, per kuriuos šios galėtų pačios ištaisyti savo trūkumus.

| 11. | Reikėtų suteikti priežiūros institucijoms tinkamas teisines intervencijos priemones, iš dalies pakeičiant atitinkamo sektoriaus teisės aktus arba priimant naujus teisės aktus, siekiant:






  — | reikalauti koreguoti kapitalą (labiau nei pagal minimalius reguliavimo reikalavimus) arba likvidumą ir pakeisti veiklos derinius ir vidaus procesus, |
| --- | --- | --- |

11.

Reikėtų suteikti priežiūros institucijoms tinkamas teisines intervencijos priemones, iš dalies pakeičiant atitinkamo sektoriaus teisės aktus arba priimant naujus teisės aktus, siekiant:

—

reikalauti koreguoti kapitalą (labiau nei pagal minimalius reguliavimo reikalavimus) arba likvidumą ir pakeisti veiklos derinius ir vidaus procesus,

| — | rekomenduoti ar nustatyti pareigą pakeisti valdymo principus, |
| --- | --- |

—

rekomenduoti ar nustatyti pareigą pakeisti valdymo principus,

| — | taikyti reikalavimą pasilikti dividendus ir nustatyti apribojimus siekiant konsoliduoti kapitalo reikalavimus; riboti bankininkystės licencijų trukmę, |
| --- | --- |

—

taikyti reikalavimą pasilikti dividendus ir nustatyti apribojimus siekiant konsoliduoti kapitalo reikalavimus; riboti bankininkystės licencijų trukmę,

| — | leisti priežiūros institucijoms inicijuoti (sėkmingai ir nesėkmingai veikiančių) savarankiškų modulių atskyrimą nuo institucijos, kad būtų užtikrintas tolesnis pagrindinių funkcijų atlikimas, |
| --- | --- |

—

leisti priežiūros institucijoms inicijuoti (sėkmingai ir nesėkmingai veikiančių) savarankiškų modulių atskyrimą nuo institucijos, kad būtų užtikrintas tolesnis pagrindinių funkcijų atlikimas,

| — | taikyti visuotinį ar dalinį pardavimą, |
| --- | --- |

—

taikyti visuotinį ar dalinį pardavimą,

| — | perduoti turtą ir įsipareigojimus kitai institucijai norint užtikrinti sistemai svarbių operacijų tęstinumą, |
| --- | --- |

—

perduoti turtą ir įsipareigojimus kitai institucijai norint užtikrinti sistemai svarbių operacijų tęstinumą,

| — | steigti laikinus bankus (angl. bridge bank) arba taikyti vadinamąjį gero banko ir blogo banko modelį, |
| --- | --- |

—

steigti laikinus bankus (angl. bridge bank) arba taikyti vadinamąjį gero banko ir blogo banko modelį,

| — | reikalauti keisti skolas į nuosavą kapitalą arba, atsižvelgiant į institucijos pobūdį, į kitą konvertuojamą kapitalą taikant atitinkamus apribojimus, |
| --- | --- |

—

reikalauti keisti skolas į nuosavą kapitalą arba, atsižvelgiant į institucijos pobūdį, į kitą konvertuojamą kapitalą taikant atitinkamus apribojimus,

| — | imtis laikinos viešosios kontrolės, |
| --- | --- |

—

imtis laikinos viešosios kontrolės,

| — | laikinai sustabdyti tam tikrų reikalavimų bankui vykdymą (paskelbti moratoriumą), |
| --- | --- |

—

laikinai sustabdyti tam tikrų reikalavimų bankui vykdymą (paskelbti moratoriumą),

| — | kontroliuoti turto perdavimo grupės viduje procesą; |
| --- | --- |

—

kontroliuoti turto perdavimo grupės viduje procesą;

| — | grupės lygmeniu paskirti specialų administratorių; |
| --- | --- |

—

grupės lygmeniu paskirti specialų administratorių;

| — | reguliuoti likvidavimą, |
| --- | --- |

—

reguliuoti likvidavimą,

| — | leisti EBI suteikti leidimą ES finansų stabilumo fondui įsikišti, įskaitant neatidėliotino vidutinės trukmės finansavimo, kapitalo injekcijų ir garantijų teikimą, |
| --- | --- |

—

leisti EBI suteikti leidimą ES finansų stabilumo fondui įsikišti, įskaitant neatidėliotino vidutinės trukmės finansavimo, kapitalo injekcijų ir garantijų teikimą,

| — | taikyti administracines ir kompensuojamąsias priemones, skirtas institucijoms, kurios naudoja fondo lėšas. |
| --- | --- |

—

taikyti administracines ir kompensuojamąsias priemones, skirtas institucijoms, kurios naudoja fondo lėšas.

| 12. | Visos minėtosios priemonės, nurodytos 11 punkte, turi būti taikomos visapusiškai vadovaujantis ES konkurencijos taisyklėmis ir užtikrinant vienodas galimybes visų valstybių narių kreditoriams ir indėlininkams. |
| --- | --- |

12.

Visos minėtosios priemonės, nurodytos 11 punkte, turi būti taikomos visapusiškai vadovaujantis ES konkurencijos taisyklėmis ir užtikrinant vienodas galimybes visų valstybių narių kreditoriams ir indėlininkams.

Antroji rekomendacija dėl sisteminių bankų

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti siekiama reglamentuoti toliau nurodytus klausimus:

| 1. | Tarpvalstybinių sisteminių bankų, kurie atlieka ypatingą vaidmenį finansinių paslaugų vidaus rinkoje, klausimas turi būti nedelsiant sprendžiamas taikant specialią naująją tvarką – Europos bankų institucijų įstatymą, kurį ketinama parengti iki 2011 m. pabaigos. Visiems kitiems tarpvalstybiniams bankams taip pat turi būti pasiūlyta bendresnė tvarka. |
| --- | --- |

1.

Tarpvalstybinių sisteminių bankų, kurie atlieka ypatingą vaidmenį finansinių paslaugų vidaus rinkoje, klausimas turi būti nedelsiant sprendžiamas taikant specialią naująją tvarką – Europos bankų institucijų įstatymą, kurį ketinama parengti iki 2011 m. pabaigos. Visiems kitiems tarpvalstybiniams bankams taip pat turi būti pasiūlyta bendresnė tvarka.

| 2. | Tarpvalstybiniai sisteminiai bankai turi laikytis griežtesnės naujosios tvarkos, pagal kurią siekiama įveikti teisines kliūtis, trukdančias imtis veiksmingų tarpvalstybinių veiksmų ir užtikrinti aiškų ir nuspėjamą elgesį su akcininkais, indėlininkais, kreditoriais, darbuotojais bei kitomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač atlikus turto perdavimą grupės viduje. Ši tvarka turi apimti tarpvalstybinių sisteminių bankų nemokumo procedūros specialųjį 28-ąjį režimą, kuris vėliau gali būti išplėstas visiems tarpvalstybiniams bankams. |
| --- | --- |

2.

Tarpvalstybiniai sisteminiai bankai turi laikytis griežtesnės naujosios tvarkos, pagal kurią siekiama įveikti teisines kliūtis, trukdančias imtis veiksmingų tarpvalstybinių veiksmų ir užtikrinti aiškų ir nuspėjamą elgesį su akcininkais, indėlininkais, kreditoriais, darbuotojais bei kitomis suinteresuotosiomis šalimis, ypač atlikus turto perdavimą grupės viduje. Ši tvarka turi apimti tarpvalstybinių sisteminių bankų nemokumo procedūros specialųjį 28-ąjį režimą, kuris vėliau gali būti išplėstas visiems tarpvalstybiniams bankams.

| 3. | Komisija turi patvirtinti priemonę, pagal kurią iki 2011 m. balandžio mėn. būtų nustatyti tarpvalstybinių sisteminių bankų apibrėžties kriterijai. Remiantis tokiais kriterijais, tokius bankus reguliariai nustatys stebėtojų taryba, pasikonsultavusi su Europos sisteminės rizikos valdyba (Ekonomikos ir finansų reikalų komiteto 2010 m. gegužės 17 d. pranešimo dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija („EBI pranešimas“) 12b straipsnis. |
| --- | --- |

3.

Komisija turi patvirtinti priemonę, pagal kurią iki 2011 m. balandžio mėn. būtų nustatyti tarpvalstybinių sisteminių bankų apibrėžties kriterijai. Remiantis tokiais kriterijais, tokius bankus reguliariai nustatys stebėtojų taryba, pasikonsultavusi su Europos sisteminės rizikos valdyba (Ekonomikos ir finansų reikalų komiteto 2010 m. gegužės 17 d. pranešimo dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija („EBI pranešimas“) 12b straipsnis.

| 4. | EBI vykdo kiekvieno tarpvalstybinio sisteminio banko priežiūrą ir veiks pasitelkusi kompetentingas nacionalines institucijas (kaip reikalaujama pagal EBI pranešimą). |
| --- | --- |

4.

EBI vykdo kiekvieno tarpvalstybinio sisteminio banko priežiūrą ir veiks pasitelkusi kompetentingas nacionalines institucijas (kaip reikalaujama pagal EBI pranešimą).

| 5. | Komisija parengia pasiūlymą dėl turto perkėlimo tarpvalstybiniuose sisteminiuose bankuose tvarkos, tinkamai atsižvelgdama į būtinybę apsaugoti priimančiųjų šalių teises. |
| --- | --- |

5.

Komisija parengia pasiūlymą dėl turto perkėlimo tarpvalstybiniuose sisteminiuose bankuose tvarkos, tinkamai atsižvelgdama į būtinybę apsaugoti priimančiųjų šalių teises.

| 6. | ES finansų stabilumo fondas ir sprendimo priemonių skyrius remia EBI vadovaujamas intervencijas (krizių valdymo ir sprendimo priemonės ar nemokumo procedūros), susijusias su tarpvalstybiniais sisteminiais bankais. |
| --- | --- |

6.

ES finansų stabilumo fondas ir sprendimo priemonių skyrius remia EBI vadovaujamas intervencijas (krizių valdymo ir sprendimo priemonės ar nemokumo procedūros), susijusias su tarpvalstybiniais sisteminiais bankais.

Trečioji rekomendacija dėl ES finansų stabilumo fondo

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti siekiama reglamentuoti toliau nurodytus klausimus.

| 1. | ES finansų stabilumo fondas (Fondas), už kurį atsakinga EBI, turi būti įsteigtas siekiant finansuoti intervencijas (atkuriamąsias ar tvarkingo likvidavimo), kurių tikslas – išsaugoti sistemos stabilumą ir riboti žlungančių bankų sukeltos krizės plitimą. Komisija iki 2011 m. balandžio mėn. turi pateikti Parlamentui pasiūlymą, į kurį turi būti įtraukta išsami informacija apie Fondo chartiją, struktūrą, valdymą, dydį, veiklos modelį, taip pat pateiktas tikslus įgyvendinimo tvarkaraštis (kaip nurodyta tolesniuose 2 ir 3 punktuose). |
| --- | --- |

1.

ES finansų stabilumo fondas (Fondas), už kurį atsakinga EBI, turi būti įsteigtas siekiant finansuoti intervencijas (atkuriamąsias ar tvarkingo likvidavimo), kurių tikslas – išsaugoti sistemos stabilumą ir riboti žlungančių bankų sukeltos krizės plitimą. Komisija iki 2011 m. balandžio mėn. turi pateikti Parlamentui pasiūlymą, į kurį turi būti įtraukta išsami informacija apie Fondo chartiją, struktūrą, valdymą, dydį, veiklos modelį, taip pat pateiktas tikslus įgyvendinimo tvarkaraštis (kaip nurodyta tolesniuose 2 ir 3 punktuose).

| 2. | Fondas turi:






  — | aprėpti visą Europą, |
| --- | --- | --- |

2.

Fondas turi:

—

aprėpti visą Europą,

| — | gauti tarpvalstybinių sisteminių bankų ex ante finansavimą remiantis rizika, grindžiama anticikliniais kriterijais ir atsižvelgiant į atskiro banko keliamą sisteminę riziką. Prie Fondo prisidedantys bankai neprivalo prisidėti prie tokių pačių stabilumo fondų ar sprendimo priemonių skyrių savo šalyse, |
| --- | --- |

—

gauti tarpvalstybinių sisteminių bankų ex ante finansavimą remiantis rizika, grindžiama anticikliniais kriterijais ir atsižvelgiant į atskiro banko keliamą sisteminę riziką. Prie Fondo prisidedantys bankai neprivalo prisidėti prie tokių pačių stabilumo fondų ar sprendimo priemonių skyrių savo šalyse,

| — | būti atskirtas nuo indėlių garantijų sistemos ir nuo jų nepriklausomas, |
| --- | --- |

—

būti atskirtas nuo indėlių garantijų sistemos ir nuo jų nepriklausomas,

| — | būti adekvataus dydžio, kad pajėgtų remti laikinas intervencijas (pvz., paskolos, turto įsigijimas ir kapitalo injekcijos) ir padengti su sprendimo priemonėmis ar nemokumo procedūromis susijusias išlaidas, |
| --- | --- |

—

būti adekvataus dydžio, kad pajėgtų remti laikinas intervencijas (pvz., paskolos, turto įsigijimas ir kapitalo injekcijos) ir padengti su sprendimo priemonėmis ar nemokumo procedūromis susijusias išlaidas,

| — | būti kuriamas palaipsniui – atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką. |
| --- | --- |

—

būti kuriamas palaipsniui – atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką.

| — | būti sukurtas taip, kad būtų vengiama moralinės žalos: Fondas neturi būti naudojamas banko akcininkų nuostoliams padengti ar atlyginti vadovams už jų pačių nesėkmę, |
| --- | --- |

—

būti sukurtas taip, kad būtų vengiama moralinės žalos: Fondas neturi būti naudojamas banko akcininkų nuostoliams padengti ar atlyginti vadovams už jų pačių nesėkmę,

| 3. | Komisija taip pat turi spręsti šiuos klausimus:






  — | Fondo turto investicijų gairių (rizika, likvidumas, suderinamumas su ES tikslais), |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija taip pat turi spręsti šiuos klausimus:

—

Fondo turto investicijų gairių (rizika, likvidumas, suderinamumas su ES tikslais),

| — | Fondo turto valdytojo atrankos kriterijų (ar jie vidiniai, ar nustatomi pasitelkiant privačią ar viešą trečiąją šalį, pvz., Europos investicijų banką), |
| --- | --- |

—

Fondo turto valdytojo atrankos kriterijų (ar jie vidiniai, ar nustatomi pasitelkiant privačią ar viešą trečiąją šalį, pvz., Europos investicijų banką),

| — | galimybės teikti indėlius, tinkamus kapitalo pakankamumo normatyvams apskaičiuoti, |
| --- | --- |

—

galimybės teikti indėlius, tinkamus kapitalo pakankamumo normatyvams apskaičiuoti,

| — | tarpvalstybiniams sisteminiams bankams, kurie naudojasi Fondo pagalba, taikomų administracinių (baudų arba kompensavimo schemų) priemonių, |
| --- | --- |

—

tarpvalstybiniams sisteminiams bankams, kurie naudojasi Fondo pagalba, taikomų administracinių (baudų arba kompensavimo schemų) priemonių,

| — | galimo Fondo taikymo srities išplėtimo siekiant įtraukti tarpvalstybiniams sisteminiams bankams nepriskiriamas institucijas, |
| --- | --- |

—

galimo Fondo taikymo srities išplėtimo siekiant įtraukti tarpvalstybiniams sisteminiams bankams nepriskiriamas institucijas,

| — | aprėpties (ir tinkamumo) kuriant nacionalinių fondų, iš kurių turėtų būti remiamos visos institucijos, neprisidedančios prie Fondo, tinklą. Tada reikėtų parengti ES sistemą, pagal kurią būtų reguliuojami esami ir būsimi nacionaliniai fondai, kurie laikysis vienodų ir privalomų bendrų taisyklių. |
| --- | --- |

—

aprėpties (ir tinkamumo) kuriant nacionalinių fondų, iš kurių turėtų būti remiamos visos institucijos, neprisidedančios prie Fondo, tinklą. Tada reikėtų parengti ES sistemą, pagal kurią būtų reguliuojami esami ir būsimi nacionaliniai fondai, kurie laikysis vienodų ir privalomų bendrų taisyklių.

Ketvirtoji rekomendacija dėl sprendimo priemonių skyriaus

Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti siekiama reglamentuoti toliau nurodytus klausimus.

Turi būti įsteigtas nepriklausomas EBI sprendimo priemonių skyrius, kuris vadovautų sprendžiant klausimus, susijusius su tarpvalstybinių sisteminių bankų sprendimo priemonėmis ir nemokumo procedūromis. Šis skyrius turi:

| — | veikti paisydamas griežtų pagal teisinį pagrindą nustatytų ir EBI kompetencijos ribų, |
| --- | --- |

—

veikti paisydamas griežtų pagal teisinį pagrindą nustatytų ir EBI kompetencijos ribų,

| — | būti teisinės ir finansinės kompetencijos telkinys, pasižymintis ypatingais įgūdžiais bankų restruktūrizavimo, apyvartumo ir likvidavimo srityse, |
| --- | --- |

—

būti teisinės ir finansinės kompetencijos telkinys, pasižymintis ypatingais įgūdžiais bankų restruktūrizavimo, apyvartumo ir likvidavimo srityse,

| — | glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis įgyvendinimo, techninės pagalbos ir personalo pasidalijimo klausimais, |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis įgyvendinimo, techninės pagalbos ir personalo pasidalijimo klausimais,

| — | siūlyti Fondo išmokas, |
| --- | --- |

—

siūlyti Fondo išmokas,

| — | atsiradus tarpvalstybinės institucijos problemų sprendimo ar likvidavimo būtinybei, EBI paskirti nepriklausomi ekspertai turėtų atlikti išsamų tyrimą, kad ištirtų ir nustatytų atitinkamas priežastis ir atsakomybę. Apie šio tyrimo rezultatus turėtų būti pranešama Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

—

atsiradus tarpvalstybinės institucijos problemų sprendimo ar likvidavimo būtinybei, EBI paskirti nepriklausomi ekspertai turėtų atlikti išsamų tyrimą, kad ištirtų ir nustatytų atitinkamas priežastis ir atsakomybę. Apie šio tyrimo rezultatus turėtų būti pranešama Europos Parlamentui.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/69

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisEuropos finansinio stabilumo fondas, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė ir veiksmai ateityje

P7_TA(2010)0277

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos finansinio stabilumo fondo, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės ir veiksmų ateityje

2011/C 351 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 122 ir 143 straipsnius,

atsižvelgdamas į Euro grupės 2010 m. birželio 7 d. įgaliojimus dėl naudojimosi Europos finansinio stabilumo fondu,

atsižvelgdamas į šešiolikos euro zonos valstybių narių 2010 m. birželio 7 d. sprendimą,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“ (COM(2010)0250),

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė,

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo,

atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2010 m. gegužės 7 d. pareiškimą,

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 ir 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2010 m. kovo 25 d. pareiškimą,

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 ir 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į euro zonos valstybių narių 2010 m. balandžio 11 d. pareiškimą dėl euro zonos valstybių narių paramos Graikijai,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 24 d. klausimą Komisijai dėl Europos finansinio stabilumo fondo, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės ir veiksmų ateityje (O–0095/2010 – B7–0318/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Mastrichto sutarties autoriai nenumatė valstybės skolos krizės euro zonoje galimybės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Mastrichto sutarties autoriai nenumatė valstybės skolos krizės euro zonoje galimybės,

| B. | kadangi valstybės skolos, kurią paskelbė euro zonos valstybės narės, pirklai daug sparčiau didėjo 2009 m. rudenį, |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės skolos, kurią paskelbė euro zonos valstybės narės, pirklai daug sparčiau didėjo 2009 m. rudenį,

| C. | kadangi kai kurių valstybių narių padėtis valstybės skolos rinkoje gerokai pablogėjo 2010 m. pavasarį ir pasiekė kritišką padėtį 2010 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

C.

kadangi kai kurių valstybių narių padėtis valstybės skolos rinkoje gerokai pablogėjo 2010 m. pavasarį ir pasiekė kritišką padėtį 2010 m. gegužės mėn.,

| D. | kadangi atsirado naujovių valstybės skolos rinkose, kurias reikia geriau suprasti, |
| --- | --- |

D.

kadangi atsirado naujovių valstybės skolos rinkose, kurias reikia geriau suprasti,

| E. | kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba siekiant 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 tikslų pagal šio reglamento 2.2 straipsnį neviršija galimos mokėjimų asignavimų atsargos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą; kadangi pagal 3.5 straipsnį numatyta, kad Komisija ir paramą gaunančios valstybės narės pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos su Sąjungos makroekonomine pagalba susijusios ekonominės politikos sąlygos ir kurį Komisija perduoda Parlamentui ir Tarybai, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba siekiant 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 tikslų pagal šio reglamento 2.2 straipsnį neviršija galimos mokėjimų asignavimų atsargos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą; kadangi pagal 3.5 straipsnį numatyta, kad Komisija ir paramą gaunančios valstybės narės pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos su Sąjungos makroekonomine pagalba susijusios ekonominės politikos sąlygos ir kurį Komisija perduoda Parlamentui ir Tarybai,

| F. | kadangi 2010 m. birželio 7 d. euro zonai priklausančios valstybės narės, laikydamosi 2010 m. gegužės 9–10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadų, pagal Liuksemburgo įstatymus įsteigė Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), kaip ribotos atsakomybės įmonę (société anonyme), ir euro zonai priklausančios valstybės narės įsipareigojo teikti EFSF priemonių garantiją iki 440 milijardų eurų iš viso, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. birželio 7 d. euro zonai priklausančios valstybės narės, laikydamosi 2010 m. gegužės 9–10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadų, pagal Liuksemburgo įstatymus įsteigė Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), kaip ribotos atsakomybės įmonę (société anonyme), ir euro zonai priklausančios valstybės narės įsipareigojo teikti EFSF priemonių garantiją iki 440 milijardų eurų iš viso,

| 1. | pritaria pastariesiems veiksmams, kurių imtasi ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant apsaugoti euro stabilumą; apgailestauja, kad Europos politikos formuotojai nesiėmė ryžtingų veiksmų anksčiau, nepaisydami stabiliai aštrėjančios finansų krizės; |
| --- | --- |

1.

pritaria pastariesiems veiksmams, kurių imtasi ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant apsaugoti euro stabilumą; apgailestauja, kad Europos politikos formuotojai nesiėmė ryžtingų veiksmų anksčiau, nepaisydami stabiliai aštrėjančios finansų krizės;

| 2. | tačiau pabrėžia, kad šie veiksmai yra tik laikini ir kad reikia pasiekti tikros pažangos atskirų valstybių narių fiskalinės ir struktūrinės politikos srityse ir siekiant sukurti naują, tvirtesnį ekonomikos valdymo pagrindą, pagal kurį būtų užkirstas kelias kilti panašioms krizėms ateityje, taip pat didėtų ES ekonominis augimas ir būtų užtikrinamas tvarus makroekonominis subalansavimas iš naujo; |
| --- | --- |

2.

tačiau pabrėžia, kad šie veiksmai yra tik laikini ir kad reikia pasiekti tikros pažangos atskirų valstybių narių fiskalinės ir struktūrinės politikos srityse ir siekiant sukurti naują, tvirtesnį ekonomikos valdymo pagrindą, pagal kurį būtų užkirstas kelias kilti panašioms krizėms ateityje, taip pat didėtų ES ekonominis augimas ir būtų užtikrinamas tvarus makroekonominis subalansavimas iš naujo;

| 3. | mano, kad dabartinės krizės negalima išspręsti per ilgą laiką tik paprasčiausiai didinant labai įsiskolinusių šalių valstybės skolą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad dabartinės krizės negalima išspręsti per ilgą laiką tik paprasčiausiai didinant labai įsiskolinusių šalių valstybės skolą;

| 4. | mano, kad visos valstybės narės, ypač tos, kurios yra ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) narės, plėtodamos savo ekonominę politiką, turėtų atsižvelgti į šios politikos poveikį savo šalies mastu ir į pasekmes Sąjungai, ypač EPS valstybėms narėms; mano, kad ekonominė politika yra visų bendras rūpestis ir turėtų būti derinama Taryboje pagal Sutarties procedūras; |
| --- | --- |

4.

mano, kad visos valstybės narės, ypač tos, kurios yra ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) narės, plėtodamos savo ekonominę politiką, turėtų atsižvelgti į šios politikos poveikį savo šalies mastu ir į pasekmes Sąjungai, ypač EPS valstybėms narėms; mano, kad ekonominė politika yra visų bendras rūpestis ir turėtų būti derinama Taryboje pagal Sutarties procedūras;

| 5. | mano, kad nepaisant 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 ir 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002, pagal taisykles dėl specialiosios paskirties įmonės (SPĮ) turėtų būti numatyta galimybė šalims, kurios nėra euro zonoje, taikyti šias taisykles, kad jos galėtų naudotis SPĮ priemone; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nepaisant 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 ir 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002, pagal taisykles dėl specialiosios paskirties įmonės (SPĮ) turėtų būti numatyta galimybė šalims, kurios nėra euro zonoje, taikyti šias taisykles, kad jos galėtų naudotis SPĮ priemone;

| 6. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą (COM(2010)0250) dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo, nes tai svarbus indėlis į griežtesnį ekonominės politikos koordinavimą ES; mano, kad teisėkūros pasiūlymai dėl griežtesnės ekonominės priežiūros turėtų apimti naujus antrinės teisės aktus pagal Sutarties 121 straipsnio 6 dalį; mano, kad pagal būsimą ekonominės priežiūros sistemą turėtų būti siekiama tvarių viešųjų finansų ir ekonomikos augimo, konkurencingumo, socialinės sanglaudos ir prekybos disbalanso mažinimo; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą (COM(2010)0250) dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo, nes tai svarbus indėlis į griežtesnį ekonominės politikos koordinavimą ES; mano, kad teisėkūros pasiūlymai dėl griežtesnės ekonominės priežiūros turėtų apimti naujus antrinės teisės aktus pagal Sutarties 121 straipsnio 6 dalį; mano, kad pagal būsimą ekonominės priežiūros sistemą turėtų būti siekiama tvarių viešųjų finansų ir ekonomikos augimo, konkurencingumo, socialinės sanglaudos ir prekybos disbalanso mažinimo;

| 7. | mano, kad nustatant naujas ES priemones ir procedūras būtina atsižvelgti į atitinkamus Europos institucijų vaidmenis, įskaitant Parlamento atliekamus teisėkūros ir biudžeto uždavinius ir nepriklausomą ESB vaidmenį priimant sprendimus dėl pinigų politikos; |
| --- | --- |

7.

mano, kad nustatant naujas ES priemones ir procedūras būtina atsižvelgti į atitinkamus Europos institucijų vaidmenis, įskaitant Parlamento atliekamus teisėkūros ir biudžeto uždavinius ir nepriklausomą ESB vaidmenį priimant sprendimus dėl pinigų politikos;

| 8. | prašo Komisijos pateikti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės poveikio vertinimą, ypač poveikio ES biudžetui ir kitoms ES finansų priemonėms bei EIB paskoloms; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos pateikti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės poveikio vertinimą, ypač poveikio ES biudžetui ir kitoms ES finansų priemonėms bei EIB paskoloms;

| 9. | prašo Komisijos pateikti Europos finansinio stabilumo fondo poveikio vertinimą, ypač poveikio euro obligacijų rinkoms ir jų pirklams; prašo Komisijos papildomai įvertinti sprendimų priėmimo dėl šios specialiosios paskirties įmonės (SPĮ) procedūros praktiškumą ir atskaitomybę siekiant sprendimo ilgesniam laikui; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos pateikti Europos finansinio stabilumo fondo poveikio vertinimą, ypač poveikio euro obligacijų rinkoms ir jų pirklams; prašo Komisijos papildomai įvertinti sprendimų priėmimo dėl šios specialiosios paskirties įmonės (SPĮ) procedūros praktiškumą ir atskaitomybę siekiant sprendimo ilgesniam laikui;

| 10. | prašo pateikti daugiau detalių apie tai, kaip bus vykdomas EFSF ir TVF koordinavimas, taip pat tai, ar apie asignavimus iš šių fondų bus sprendžiama suderintai, išlaikant santykį 2:1; ar bet kuriuo atveju palūkanų norma bus derinama su TVF, darant prielaidą, kad TVF norma bus nustatyta laikantis įprastos praktikos; kokia bus planuojama palūkanų norma, didesnė ar mažesnė nei Vokietijos obligacijų, ir ar ši norma greičiausiai bus apie 1 proc.; klausia, ar TVF ir EFSF paskolos bus pripažintos pari passu, nes taip savaime EFSF būtų suteikta privilegija ir jis neprivalėtų taikyti jokių skolininkų restruktūrizavimo įsipareigojimų, nes priešingu atveju, tiesa sakant, EFSF grėstų pirmojo nuostolio rizika; |
| --- | --- |

10.

prašo pateikti daugiau detalių apie tai, kaip bus vykdomas EFSF ir TVF koordinavimas, taip pat tai, ar apie asignavimus iš šių fondų bus sprendžiama suderintai, išlaikant santykį 2:1; ar bet kuriuo atveju palūkanų norma bus derinama su TVF, darant prielaidą, kad TVF norma bus nustatyta laikantis įprastos praktikos; kokia bus planuojama palūkanų norma, didesnė ar mažesnė nei Vokietijos obligacijų, ir ar ši norma greičiausiai bus apie 1 proc.; klausia, ar TVF ir EFSF paskolos bus pripažintos pari passu, nes taip savaime EFSF būtų suteikta privilegija ir jis neprivalėtų taikyti jokių skolininkų restruktūrizavimo įsipareigojimų, nes priešingu atveju, tiesa sakant, EFSF grėstų pirmojo nuostolio rizika;

| 11. | klausia, ar numatyta kokių nors priemonių lygioms galimybėms užtikrinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, pvz., kad EFSF palūkanų norma atrodo kitokia, nei sutartame pakete dėl Graikijos, nes EFSF skolininkai apmokės visas grynąsias SPĮ patirtas lėšų sutelkimo išlaidas; be to klausia, kaip galima užtikrinti sąžiningumą šalims, kurios nėra ekonominės ir pinigų sąjungos narės, jei EFSF veikia tik po to, kai iki galo panaudota 60 mlrd. eurų priemonė; |
| --- | --- |

11.

klausia, ar numatyta kokių nors priemonių lygioms galimybėms užtikrinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, pvz., kad EFSF palūkanų norma atrodo kitokia, nei sutartame pakete dėl Graikijos, nes EFSF skolininkai apmokės visas grynąsias SPĮ patirtas lėšų sutelkimo išlaidas; be to klausia, kaip galima užtikrinti sąžiningumą šalims, kurios nėra ekonominės ir pinigų sąjungos narės, jei EFSF veikia tik po to, kai iki galo panaudota 60 mlrd. eurų priemonė;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės skola euro zonoje nebūtinai turi nulinę nominalią kredito riziką, kaip daroma prielaida pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą, ir kad pastarieji įvykiai padidino ilgalaikių valstybių narių skolų kredito riziką; mano, kad Europos bankininkystės institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba turėtų spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės skola euro zonoje nebūtinai turi nulinę nominalią kredito riziką, kaip daroma prielaida pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą, ir kad pastarieji įvykiai padidino ilgalaikių valstybių narių skolų kredito riziką; mano, kad Europos bankininkystės institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba turėtų spręsti šią problemą;

| 13. | atkreipia dėmesį, kad pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą valstybės obligacijų rizika įvertinta nuliu; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, kad pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą valstybės obligacijų rizika įvertinta nuliu;

| 14. | prašo ECB pateikti išsamų savo naujausių sprendimų pirkti vyriausybių obligacijas antrinėje rinkoje paaiškinimą, ir mano, kad ECB turėtų parengti sustabdymo strategiją, kurioje turėtų būti aiškus šios praktikos nutraukimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

14.

prašo ECB pateikti išsamų savo naujausių sprendimų pirkti vyriausybių obligacijas antrinėje rinkoje paaiškinimą, ir mano, kad ECB turėtų parengti sustabdymo strategiją, kurioje turėtų būti aiškus šios praktikos nutraukimo tvarkaraštis;

| 15. | mano, kad siekiant sprendimo ilgesniam laikui būtina išspręsti vidaus balansų sutrikimų ir netvarios skolos problemą, taigi, dabartinės krizės struktūrinių pagrindų problemą; mano, kad ši ilgalaikė vizija apima vidaus makroekonominio disbalanso išlyginimą euro zonoje ir ES, taigi ir valstybių narių konkurencingumo esminių skirtumų problemos sprendimą; |
| --- | --- |

15.

mano, kad siekiant sprendimo ilgesniam laikui būtina išspręsti vidaus balansų sutrikimų ir netvarios skolos problemą, taigi, dabartinės krizės struktūrinių pagrindų problemą; mano, kad ši ilgalaikė vizija apima vidaus makroekonominio disbalanso išlyginimą euro zonoje ir ES, taigi ir valstybių narių konkurencingumo esminių skirtumų problemos sprendimą;

| 16. | mano, kad pagal griežtesnę ES ekonominės priežiūros sistemą turėtų būti numatytas nuolatinis ES valstybės skolos krizės sprendimo mechanizmas, pvz., Europos valiutos fondas, suderinta makroekonominio subalansavimo iš naujo strategija ir sustiprinta ES biudžeto ir valstybių narių biudžetų sinergija, kurie papildytų tvarų fiskalinį konsolidavimą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad pagal griežtesnę ES ekonominės priežiūros sistemą turėtų būti numatytas nuolatinis ES valstybės skolos krizės sprendimo mechanizmas, pvz., Europos valiutos fondas, suderinta makroekonominio subalansavimo iš naujo strategija ir sustiprinta ES biudžeto ir valstybių narių biudžetų sinergija, kurie papildytų tvarų fiskalinį konsolidavimą;

| 17. | mano, kad nepaisant galimai reikšmingo šio mechanizmo poveikio ES biudžetui, Parlamentui nesuteikta jokio vaidmens sprendimų priėmimo procese, nes fondas įsteigtas pagal Tarybos reglamentą, laikantis SESV 122 straipsnio 2 dalies; mano, kad būtina užtikrinti, jog Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucija, dalyvautų sprendžiant klausimą, kuris gali turėti tokių toli siekiančių biudžetinių pasekmių; |
| --- | --- |

17.

mano, kad nepaisant galimai reikšmingo šio mechanizmo poveikio ES biudžetui, Parlamentui nesuteikta jokio vaidmens sprendimų priėmimo procese, nes fondas įsteigtas pagal Tarybos reglamentą, laikantis SESV 122 straipsnio 2 dalies; mano, kad būtina užtikrinti, jog Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucija, dalyvautų sprendžiant klausimą, kuris gali turėti tokių toli siekiančių biudžetinių pasekmių;

| 18. | ragina Komisiją atlikti nepriklausomą įvykdomumo tyrimą iki 2010 m. pabaigos, susijusį su novatoriškų finansavimo priemonių, pvz., euroobligacijų, kaip pirklų mažinimo ir likvidumo didinimo skolų rinkose, kuriose vyrauja euras, priemonių, klausimu; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją atlikti nepriklausomą įvykdomumo tyrimą iki 2010 m. pabaigos, susijusį su novatoriškų finansavimo priemonių, pvz., euroobligacijų, kaip pirklų mažinimo ir likvidumo didinimo skolų rinkose, kuriose vyrauja euras, priemonių, klausimu;

| 19. | mano, kad euroobligacijų leidimas ES reikšmingai infrastruktūrai galėtų būti derinamas su Stabilumo ir augimo pakto laikymusi; |
| --- | --- |

19.

mano, kad euroobligacijų leidimas ES reikšmingai infrastruktūrai galėtų būti derinamas su Stabilumo ir augimo pakto laikymusi;

| 20. | prašo Komisijos ištirti pasirinktis dėl ilgalaikės sistemos, skirtos greitai ir veiksmingai spręsti galimos valstybės skolos problemai ir šios problemos prevencijai, kartu visapusiškai naudojantis viena valiuta; mano, kad šioje analizėje turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad valstybių narių vyriausybinių obligacijų kredito rizika gali būti skirtinga ir gali reikėti ją geriau atspindėti kreditų institucijų kapitalo koeficientuose; |
| --- | --- |

20.

prašo Komisijos ištirti pasirinktis dėl ilgalaikės sistemos, skirtos greitai ir veiksmingai spręsti galimos valstybės skolos problemai ir šios problemos prevencijai, kartu visapusiškai naudojantis viena valiuta; mano, kad šioje analizėje turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad valstybių narių vyriausybinių obligacijų kredito rizika gali būti skirtinga ir gali reikėti ją geriau atspindėti kreditų institucijų kapitalo koeficientuose;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Euro grupės pirmininkui ir Europos centriniam bankui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Euro grupės pirmininkui ir Europos centriniam bankui.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/73

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisIslandijos paraiška dėl narystės Europos Sąjungoje

P7_TA(2010)0278

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje

2011/C 351 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 540/2010, pagal kurį Islandija įtraukiama į sąrašą šalių, kurioms gali būti suteikta ES pasirengimo narystei pagalba siekiant, kad šalys kandidatės atitiktų Europos teisės aktus,

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2010)0153),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2009 m. plėtros strategijos dokumento, susijusio su Vakarų Balkanų šalimis, Islandija ir Turkija (1),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (COM(2009)0588 – C7–0279/2009 – 2009/0163(COD)) (2),

atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį „kiekviena Europos valstybė [...] gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare“, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį „kiekviena Europos valstybė [...] gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare“,

| B. | kadangi kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės Europos Sąjungoje grindžiama nuopelnais ir priklauso nuo jos pastangų atitikti stojimo kriterijus atsižvelgiant į Sąjungos pajėgumus integruoti naujas valstybes nares, |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės Europos Sąjungoje grindžiama nuopelnais ir priklauso nuo jos pastangų atitikti stojimo kriterijus atsižvelgiant į Sąjungos pajėgumus integruoti naujas valstybes nares,

| C. | kadangi 2009 m. liepos 17 d. Islandija pateikė paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. liepos 17 d. Islandija pateikė paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje,

| D. | kadangi 2010 m. vasario 24 d. Komisija pateikė savo nuomonę, kurioje rekomenduojama pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į Europos Sąjungą, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. vasario 24 d. Komisija pateikė savo nuomonę, kurioje rekomenduojama pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į Europos Sąjungą,

| E. | kadangi ankstesni plėtros etapai, be abejo, buvo naudingi ir Europos Sąjungai, ir į ją įstojusioms valstybėms narėms, plėtra padėjo siekti visos Europos stabilumo, vystymosi ir gerovės, yra itin svarbu sudaryti sąlygas, reikalingas siekiant užbaigti Islandijos priėmimo procesą ir užtikrinti, kad, vadovaujantis Kopenhagos kriterijais, jos stojimas taip pat būtų sėkmingas, |
| --- | --- |

E.

kadangi ankstesni plėtros etapai, be abejo, buvo naudingi ir Europos Sąjungai, ir į ją įstojusioms valstybėms narėms, plėtra padėjo siekti visos Europos stabilumo, vystymosi ir gerovės, yra itin svarbu sudaryti sąlygas, reikalingas siekiant užbaigti Islandijos priėmimo procesą ir užtikrinti, kad, vadovaujantis Kopenhagos kriterijais, jos stojimas taip pat būtų sėkmingas,

| F. | kadangi Islandijos ir Europos Sąjungos santykių pradžia yra 1973 m., kai jos pasirašė dvišalį laisvosios prekybos susitarimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi Islandijos ir Europos Sąjungos santykių pradžia yra 1973 m., kai jos pasirašė dvišalį laisvosios prekybos susitarimą,

| G. | kadangi Islandija jau glaudžiai bendradarbiauja su ES kaip Europos ekonominės erdvės (EEE) narė ir Šengeno susitarimus bei Dublino reglamentą pasirašiusi šalis, todėl ji jau priėmė didelę dalį Bendrijos teisyno, |
| --- | --- |

G.

kadangi Islandija jau glaudžiai bendradarbiauja su ES kaip Europos ekonominės erdvės (EEE) narė ir Šengeno susitarimus bei Dublino reglamentą pasirašiusi šalis, todėl ji jau priėmė didelę dalį Bendrijos teisyno,

| H. | kadangi Islandija turi tvirtas demokratines tradicijas ir aukštą teisės aktų ir Bendrijos teisyno suderinimo lygį, |
| --- | --- |

H.

kadangi Islandija turi tvirtas demokratines tradicijas ir aukštą teisės aktų ir Bendrijos teisyno suderinimo lygį,

| I. | kadangi nuo 1994 m. Islandija itin prisideda prie Europos sanglaudos ir solidarumo taikydama finansinį mechanizmą pagal EEE, |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo 1994 m. Islandija itin prisideda prie Europos sanglaudos ir solidarumo taikydama finansinį mechanizmą pagal EEE,

| J. | kadangi Islandija, tradiciškai būdama nekarine šalimi, civiliniais pajėgumais prisideda prie ES taikos palaikymo misijų ir reguliariai pritaria ES Bendrajai užsienio ir saugumo politikai, |
| --- | --- |

J.

kadangi Islandija, tradiciškai būdama nekarine šalimi, civiliniais pajėgumais prisideda prie ES taikos palaikymo misijų ir reguliariai pritaria ES Bendrajai užsienio ir saugumo politikai,

| K. | kadangi Islandija ir jos gyventojai patyrė didelę žalą dėl visuotinės finansų ir ekonomikos krizės, dėl kurios 2008 m. žlugo Islandijos bankų sistema, |
| --- | --- |

K.

kadangi Islandija ir jos gyventojai patyrė didelę žalą dėl visuotinės finansų ir ekonomikos krizės, dėl kurios 2008 m. žlugo Islandijos bankų sistema,

| L. | kadangi Jungtinės Karalystės ir Nyderlandų vyriausybės 2009 m. birželio ir spalio mėnesiais pasirašė du susitarimus su Islandijos vyriausybe dėl 1,3 mlrd. EUR Nyderlandų paskolos ir 2,4 mlrd. GBP Jungtinės Karalystės paskolos grąžinimo sąlygų; kadangi po 2010 m. kovo 6 d. referendumo buvo atmestas spalio mėn. susitarimas ir tikimasi, kad susijusios šalys pasieks naują susitarimą dėl paskolos grąžinimo, už kurį buvo atsakinga Islandijos indėlių garantijos sistema, |
| --- | --- |

L.

kadangi Jungtinės Karalystės ir Nyderlandų vyriausybės 2009 m. birželio ir spalio mėnesiais pasirašė du susitarimus su Islandijos vyriausybe dėl 1,3 mlrd. EUR Nyderlandų paskolos ir 2,4 mlrd. GBP Jungtinės Karalystės paskolos grąžinimo sąlygų; kadangi po 2010 m. kovo 6 d. referendumo buvo atmestas spalio mėn. susitarimas ir tikimasi, kad susijusios šalys pasieks naują susitarimą dėl paskolos grąžinimo, už kurį buvo atsakinga Islandijos indėlių garantijos sistema,

| M. | kadangi EFTA priežiūros institucija (EPI) savo 2010 m. gegužės 26 d. oficialiame rašte pareiškė, kad Islandija privalo užtikrinti, jog bus išmokėta minimali kompensacija banko „Icesave“ indėlininkams Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose, |
| --- | --- |

M.

kadangi EFTA priežiūros institucija (EPI) savo 2010 m. gegužės 26 d. oficialiame rašte pareiškė, kad Islandija privalo užtikrinti, jog bus išmokėta minimali kompensacija banko „Icesave“ indėlininkams Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose,

| N. | kadangi visuomenė ir politinės partijos Islandijoje laikosi skirtingų pozicijų narystės ES klausimu; kadangi viešoji nuomonė narystės ES klausimu dėl politikos ir ekonomikos krizės nuo 2009 m. vasaros pasidarė neabejotinai mažiau palanki, |
| --- | --- |

N.

kadangi visuomenė ir politinės partijos Islandijoje laikosi skirtingų pozicijų narystės ES klausimu; kadangi viešoji nuomonė narystės ES klausimu dėl politikos ir ekonomikos krizės nuo 2009 m. vasaros pasidarė neabejotinai mažiau palanki,

Politiniai kriterijai

| 1. | džiaugiasi Europos Vadovų Tarybos sprendimu pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Europos Vadovų Tarybos sprendimu pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES;

| 2. | teigiamai vertina perspektyvą, kad nauja ES valstybė narė bus šalis, turinti tvirtą demokratinę kultūrą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Islandijos narystė bus naudinga Islandijai ir ES ir toliau stiprins Sąjungos kaip žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatintojos ir gynėjos pasauliniu mastu vaidmenį; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina perspektyvą, kad nauja ES valstybė narė bus šalis, turinti tvirtą demokratinę kultūrą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Islandijos narystė bus naudinga Islandijai ir ES ir toliau stiprins Sąjungos kaip žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatintojos ir gynėjos pasauliniu mastu vaidmenį;

| 3. | pabrėžia puikų Europos Parlamento ir Islandijos parlamento (Althingi) narių bendradarbiavimą EEE jungtiniame parlamentiniame komitete ir tikisi tokio paties vaisingo bendradarbiavimo naujajame EP ir Islandijos jungtiniame parlamentiniame komitete; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia puikų Europos Parlamento ir Islandijos parlamento (Althingi) narių bendradarbiavimą EEE jungtiniame parlamentiniame komitete ir tikisi tokio paties vaisingo bendradarbiavimo naujajame EP ir Islandijos jungtiniame parlamentiniame komitete;

| 4. | todėl ypač palankiai vertina Islandijos šiuolaikinės žiniasklaidos iniciatyvą, kuri suteikia Islandijai ir ES galimybę turėti tvirtą poziciją žodžio ir informacijos laisvės teisinės apsaugos klausimais; |
| --- | --- |

4.

todėl ypač palankiai vertina Islandijos šiuolaikinės žiniasklaidos iniciatyvą, kuri suteikia Islandijai ir ES galimybę turėti tvirtą poziciją žodžio ir informacijos laisvės teisinės apsaugos klausimais;

| 5. | ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti klausimą dėl dabartinio ES piliečių skirtingo traktavimo, susijusio su jų teise balsuoti ir kandidatuoti vietos rinkimuose Islandijoje; |
| --- | --- |

5.

ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti klausimą dėl dabartinio ES piliečių skirtingo traktavimo, susijusio su jų teise balsuoti ir kandidatuoti vietos rinkimuose Islandijoje;

| 6. | pažymi, kad pagal naująją ES plėtros strategiją šalies kandidatės teisminė sistema yra viena iš sričių, kuriai ES skiria ypatingai daug dėmesio, taip pat ankstyvojoje pasirengimo narystei stadijoje; mano, kad, laikydamasi Venecijos komisijos rekomendacijų, Islandijos vyriausybė turėtų priimti priemones, kurios būtinos teismų nepriklausomumui užtikrinti, ir tinkamai pasinaudoti dominuojančia padėtimi, kuri suteikta teisingumo ir žmogaus teisių ministrui skiriant teisėjus, prokurorus ir aukščiausios teisminės valdžios institucijų pareigūnus; tiki, kad Islandijos valdžios institucijos atliks būtinus pakeitimus; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pagal naująją ES plėtros strategiją šalies kandidatės teisminė sistema yra viena iš sričių, kuriai ES skiria ypatingai daug dėmesio, taip pat ankstyvojoje pasirengimo narystei stadijoje; mano, kad, laikydamasi Venecijos komisijos rekomendacijų, Islandijos vyriausybė turėtų priimti priemones, kurios būtinos teismų nepriklausomumui užtikrinti, ir tinkamai pasinaudoti dominuojančia padėtimi, kuri suteikta teisingumo ir žmogaus teisių ministrui skiriant teisėjus, prokurorus ir aukščiausios teisminės valdžios institucijų pareigūnus; tiki, kad Islandijos valdžios institucijos atliks būtinus pakeitimus;

| 7. | ragina Islandiją ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją ir Europos Tarybos civilinės teisės konvenciją dėl korupcijos; |
| --- | --- |

7.

ragina Islandiją ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją ir Europos Tarybos civilinės teisės konvenciją dėl korupcijos;

| 8. | teigiamai vertina gerus Islandijos laimėjimus žmogaus teisių srityje; vis dėlto ragina Islandijos valdžios institucijas ratifikuoti Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

8.

teigiamai vertina gerus Islandijos laimėjimus žmogaus teisių srityje; vis dėlto ragina Islandijos valdžios institucijas ratifikuoti Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją;

| 9. | ragina Islandiją laikytis 2008 m. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų dėl neapykantos sukeltų nusikaltimų; |
| --- | --- |

9.

ragina Islandiją laikytis 2008 m. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų dėl neapykantos sukeltų nusikaltimų;

Ekonominiai kriterijai

| 10. | pažymi, kad Islandijos laimėjimai įgyvendinant su EEE susijusius įpareigojimus ir gebėjimas atsilaikyti prieš konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES yra pakankami; tačiau pažymi, kad reikia tolesnių pastangų siekiant atitikti bendruosius principus ir užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Bendrijos teisyno atitikties vertinimo, akreditacijos ir rinkos priežiūros srityse; atkreipia dėmesį į EFTA priežiūros institucijos 2010 m. gegužės 26 d. oficialų raštą Islandijos vyriausybei (šis raštas yra pirmas žingsnis pradedant pažeidimų tyrimo procedūrą dėl įsipareigojimų nesilaikymo pagal EEE susitarimą siekiant įgyvendinti ES direktyvą Nr. 94/19/EB dėl indėlių garantijų) ir palankiai vertina tai, kad Islandijos vyriausybė kaip įmanoma greičiau pasirengusi užbaigti derybas dėl banko „Icesave“; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Islandijos laimėjimai įgyvendinant su EEE susijusius įpareigojimus ir gebėjimas atsilaikyti prieš konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES yra pakankami; tačiau pažymi, kad reikia tolesnių pastangų siekiant atitikti bendruosius principus ir užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Bendrijos teisyno atitikties vertinimo, akreditacijos ir rinkos priežiūros srityse; atkreipia dėmesį į EFTA priežiūros institucijos 2010 m. gegužės 26 d. oficialų raštą Islandijos vyriausybei (šis raštas yra pirmas žingsnis pradedant pažeidimų tyrimo procedūrą dėl įsipareigojimų nesilaikymo pagal EEE susitarimą siekiant įgyvendinti ES direktyvą Nr. 94/19/EB dėl indėlių garantijų) ir palankiai vertina tai, kad Islandijos vyriausybė kaip įmanoma greičiau pasirengusi užbaigti derybas dėl banko „Icesave“;

| 11. | teigiamai vertina tolesnio Islandijos ekonomikos įvairinimo politiką kaip būtiną priemonę siekiant ilgalaikės šalies ekonominės gerovės; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina tolesnio Islandijos ekonomikos įvairinimo politiką kaip būtiną priemonę siekiant ilgalaikės šalies ekonominės gerovės;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių ES klausimų ir palankiai vertina tai, kad Islandija daug dėmesio skiria aplinkos politikai; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių ES klausimų ir palankiai vertina tai, kad Islandija daug dėmesio skiria aplinkos politikai;

| 13. | pažymi, kad nors fiskalinis konsolidavimas ir toliau yra pagrindinė problema, Islandijoje pastebimi vilčių teikiantys ekonomikos stabilizavimo ženklai; mano, kad monetarinės politikos priemonės, kurių buvo imtasi iki šiol, yra žingsnis teisinga kryptimi siekiant stiprinti finansinį ir ekonominį stabilumą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad nors fiskalinis konsolidavimas ir toliau yra pagrindinė problema, Islandijoje pastebimi vilčių teikiantys ekonomikos stabilizavimo ženklai; mano, kad monetarinės politikos priemonės, kurių buvo imtasi iki šiol, yra žingsnis teisinga kryptimi siekiant stiprinti finansinį ir ekonominį stabilumą;

| 14. | teigiamai vertina specialios tyrimų komisijos ataskaitą, kuri galėtų padėti atkurti nacionalinį pasitikėjimą; skatina imtis tolesnės veiklos priemonių, susijusių su šios komisijos darbu, siekiant spręsti neatidėliotiną šioje ataskaitoje aprašytų politinių, ekonominių ir institucinių trūkumų klausimą; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina specialios tyrimų komisijos ataskaitą, kuri galėtų padėti atkurti nacionalinį pasitikėjimą; skatina imtis tolesnės veiklos priemonių, susijusių su šios komisijos darbu, siekiant spręsti neatidėliotiną šioje ataskaitoje aprašytų politinių, ekonominių ir institucinių trūkumų klausimą;

| 15. | palankiai vertina tai, kad Islandijos pensijų fondų asociacija (angl. IPFA) sutiko atlikti nepriklausomą darbo metodų ir pensijų fondų investavimo politikos tyrimą laikotarpiu prieš ekonomikos žlugimą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad Islandijos pensijų fondų asociacija (angl. IPFA) sutiko atlikti nepriklausomą darbo metodų ir pensijų fondų investavimo politikos tyrimą laikotarpiu prieš ekonomikos žlugimą;

| 16. | ragina sudaryti dvišalį susitarimą dėl bendros 3,9 mlrd. EUR paskolos grąžinimo JK ir Nyderlandų vyriausybėms tvarkos; pabrėžia, kad priėmus visoms šalims priimtiną susitarimą bus atkurtas pasitikėjimas Islandijos gebėjimais vykdyti prisiimtus įsipareigojimus, įskaitant visų įsipareigojimų pagal EEE susitarimą laikymąsi, ir Islandijoje ir ES bus stiprinama visuomenės parama Islandijos stojimo procesui; |
| --- | --- |

16.

ragina sudaryti dvišalį susitarimą dėl bendros 3,9 mlrd. EUR paskolos grąžinimo JK ir Nyderlandų vyriausybėms tvarkos; pabrėžia, kad priėmus visoms šalims priimtiną susitarimą bus atkurtas pasitikėjimas Islandijos gebėjimais vykdyti prisiimtus įsipareigojimus, įskaitant visų įsipareigojimų pagal EEE susitarimą laikymąsi, ir Islandijoje ir ES bus stiprinama visuomenės parama Islandijos stojimo procesui;

| 17. | atkreipia dėmesį į Islandijos norą tapti euro zonos dalimi; tai tikslas, kurį galima pasiekti po to, kai ji taps ES nare, ir kai bus įgyvendintos visos būtinos sąlygos; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į Islandijos norą tapti euro zonos dalimi; tai tikslas, kurį galima pasiekti po to, kai ji taps ES nare, ir kai bus įgyvendintos visos būtinos sąlygos;

| 18. | teigiamai vertina TVF rezervinio susitarimo, pagal kurį siekiama valiutos stabilizavimo, bankų pertvarkymo ir fiskalinio konsolidavimo, antrosios peržiūros patvirtinimą; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina TVF rezervinio susitarimo, pagal kurį siekiama valiutos stabilizavimo, bankų pertvarkymo ir fiskalinio konsolidavimo, antrosios peržiūros patvirtinimą;

| 19. | yra susirūpinęs dėl didėjančio nedarbo ir aukštos infliacijos Islandijoje, tačiau pažymi, kad neseniai pastebėta pagerėjimo požymių; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl didėjančio nedarbo ir aukštos infliacijos Islandijoje, tačiau pažymi, kad neseniai pastebėta pagerėjimo požymių;

| 20. | teigiamai vertina Islandiją dėl didelių investicijų į švietimą, mokslinius tyrimus ir vystymąsi; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina Islandiją dėl didelių investicijų į švietimą, mokslinius tyrimus ir vystymąsi;

Gebėjimas prisiimti narystės ES įsipareigojimus

| 21. | pažymi, kad kaip EEE narė Islandija jau visiškai įvykdo 10 derybinių skyrių reikalavimus ir iš dalies įvykdo 11 derybinių skyrių reikalavimus, taigi lieka tik 12 skyrių, kurių neapima EEE ir dėl kurių reikia visapusiškai derėtis; pabrėžia, kad Europos Komisija akcentavo, jog Islandija turi dėti daug pastangų siekdama daugelyje sričių per vidutinės trukmės laikotarpį suderinti savo teisės aktus su Bendrijos teisynu ir juos veiksmingai taikyti, kad atitiktų stojimo kriterijus; pabrėžia, kad Islandijos įsipareigojimų vykdymas pagal EEE susitarimą ir pagal Sutartį dėl Islandijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno teisyną yra svarbus stojimo derybų reikalavimas; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad kaip EEE narė Islandija jau visiškai įvykdo 10 derybinių skyrių reikalavimus ir iš dalies įvykdo 11 derybinių skyrių reikalavimus, taigi lieka tik 12 skyrių, kurių neapima EEE ir dėl kurių reikia visapusiškai derėtis; pabrėžia, kad Europos Komisija akcentavo, jog Islandija turi dėti daug pastangų siekdama daugelyje sričių per vidutinės trukmės laikotarpį suderinti savo teisės aktus su Bendrijos teisynu ir juos veiksmingai taikyti, kad atitiktų stojimo kriterijus; pabrėžia, kad Islandijos įsipareigojimų vykdymas pagal EEE susitarimą ir pagal Sutartį dėl Islandijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno teisyną yra svarbus stojimo derybų reikalavimas;

| 22. | ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti pagrindinio šalies ekonomikos institucinio trūkumo klausimą, ypač finansų priežiūros sistemos ir indėlių garantijų sistemos organizavimo ir veikimo klausimą; |
| --- | --- |

22.

ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti pagrindinio šalies ekonomikos institucinio trūkumo klausimą, ypač finansų priežiūros sistemos ir indėlių garantijų sistemos organizavimo ir veikimo klausimą;

| 23. | ragina Islandiją patvirtinti žemės ūkio ir kaimo plėtros vystymosi politiką, kuri derėtų su ES politika, taip pat sukurti šios politikos įgyvendinimui būtinas administracines struktūras; taigi pabrėžia, kad ES politika turėtų būti formuojama atsižvelgiant į Islandijos aplinkos, floros ir faunos savitumą ir į geografinį atstumą tarp šalies ir Europos žemyninės dalies; |
| --- | --- |

23.

ragina Islandiją patvirtinti žemės ūkio ir kaimo plėtros vystymosi politiką, kuri derėtų su ES politika, taip pat sukurti šios politikos įgyvendinimui būtinas administracines struktūras; taigi pabrėžia, kad ES politika turėtų būti formuojama atsižvelgiant į Islandijos aplinkos, floros ir faunos savitumą ir į geografinį atstumą tarp šalies ir Europos žemyninės dalies;

| 24. | ragina Komisiją įtraukti Islandijos valdžios institucijas į vykstančias diskusijas dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją įtraukti Islandijos valdžios institucijas į vykstančias diskusijas dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos;

| 25. | pripažįsta, kad Islandija atsakingai ir tvariai valdė savo jūros išteklius ir tikisi, kad ES ir Islandijos valdžios institucijos laikysis konstruktyvios pozicijos vykstant deryboms dėl to, kad Islandija turi priimti Europos bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP), kad derybų pabaigoje būtų galima rasti bendrai priimtiną sprendimą, paremtą geriausia praktika, kuris padėtų apsaugoti ES ir Islandijos žvejų ir vartotojų interesus; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad Islandija atsakingai ir tvariai valdė savo jūros išteklius ir tikisi, kad ES ir Islandijos valdžios institucijos laikysis konstruktyvios pozicijos vykstant deryboms dėl to, kad Islandija turi priimti Europos bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP), kad derybų pabaigoje būtų galima rasti bendrai priimtiną sprendimą, paremtą geriausia praktika, kuris padėtų apsaugoti ES ir Islandijos žvejų ir vartotojų interesus;

| 26. | ragina Islandiją priimti priemones žuvininkystės politikos srityje, kurios padėtų jai pereiti prie BŽP įvedimo; |
| --- | --- |

26.

ragina Islandiją priimti priemones žuvininkystės politikos srityje, kurios padėtų jai pereiti prie BŽP įvedimo;

| 27. | primygtinai reikalauja, kad Islandija nutrauktų bet kokią banginių medžioklę ir kad atsisakytų visų išlygų, kurias ji pateikė Tarptautinei banginių medžioklės komisijai; |
| --- | --- |

27.

primygtinai reikalauja, kad Islandija nutrauktų bet kokią banginių medžioklę ir kad atsisakytų visų išlygų, kurias ji pateikė Tarptautinei banginių medžioklės komisijai;

| 28. | pažymi, kad Islandija gali vertingai prisidėti prie ES aplinkos ir energetikos politikos, nes turi patirties atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač geoterminės energijos, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad Islandija gali vertingai prisidėti prie ES aplinkos ir energetikos politikos, nes turi patirties atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač geoterminės energijos, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse;

Regioninis bendradarbiavimas

| 29. | mano, kad Islandijos priėmimas į ES yra strateginė galimybė ES atlikti aktyvesnį ir konstruktyvesnį vaidmenį ir taip pat prisidėti prie daugiašalio valdymo Arkties regione, nes tai padės dar labiau įtvirtinti Europos dalyvavimą Arkties Taryboje; pažymi, kad tai padėtų spręsti bendrus aplinkosaugos klausimus ir galėtų paskatinti ES labiau domėtis Arkties regionu ir jo apsauga regioniniu ir tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

29.

mano, kad Islandijos priėmimas į ES yra strateginė galimybė ES atlikti aktyvesnį ir konstruktyvesnį vaidmenį ir taip pat prisidėti prie daugiašalio valdymo Arkties regione, nes tai padės dar labiau įtvirtinti Europos dalyvavimą Arkties Taryboje; pažymi, kad tai padėtų spręsti bendrus aplinkosaugos klausimus ir galėtų paskatinti ES labiau domėtis Arkties regionu ir jo apsauga regioniniu ir tarptautiniu mastu;

| 30. | teigiamai vertina tai, kad Islandijos priėmimas į ES sustiprintų Sąjungos išorės politikos Šiaurės Atlanto dimensiją; |
| --- | --- |

30.

teigiamai vertina tai, kad Islandijos priėmimas į ES sustiprintų Sąjungos išorės politikos Šiaurės Atlanto dimensiją;

Viešoji nuomonė ir parama plėtrai

| 31. | ragina Islandijos valdžios institucijas pradėti plačias viešas diskusijas apie stojimą į ES, kuriose nuo pat pradžių dalyvautų pilietinė visuomenė ir kurioje būtų svarstomi Islandijos piliečių susirūpinimą keliantys narystės ES klausimai ir atsižvelgiama į būtinybę tvirtai įsipareigoti norint, kad derybos būtų sėkmingos; ragina Komisiją teikti materialinę ir techninę paramą, jei paprašytų Islandijos valdžios institucijos, siekiant padėti joms padidinti stojimo proceso skaidrumą ir su juo susijusią atskaitomybę ir surengti visapusišką ir plačios apimties informacijos apie narystės ES pasekmes kampaniją visoje Islandijos teritorijoje, kad Islandijos piliečiams būtų sudarytos sąlygos būsimame referendume dėl stojimo priimti sprendimą remiantis išsamia informacija; |
| --- | --- |

31.

ragina Islandijos valdžios institucijas pradėti plačias viešas diskusijas apie stojimą į ES, kuriose nuo pat pradžių dalyvautų pilietinė visuomenė ir kurioje būtų svarstomi Islandijos piliečių susirūpinimą keliantys narystės ES klausimai ir atsižvelgiama į būtinybę tvirtai įsipareigoti norint, kad derybos būtų sėkmingos; ragina Komisiją teikti materialinę ir techninę paramą, jei paprašytų Islandijos valdžios institucijos, siekiant padėti joms padidinti stojimo proceso skaidrumą ir su juo susijusią atskaitomybę ir surengti visapusišką ir plačios apimties informacijos apie narystės ES pasekmes kampaniją visoje Islandijos teritorijoje, kad Islandijos piliečiams būtų sudarytos sąlygos būsimame referendume dėl stojimo priimti sprendimą remiantis išsamia informacija;

| 32. | mano, kad itin svarbu ES piliečiams teikti aiškią ir išsamią informaciją apie Islandijos narystės ES pasekmes; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas siekiant šio tikslo ir mano, kad taip pat svarbu išgirsti piliečiams susirūpinimą keliančias problemas ir klausimus ir juos spręsti, taip pat reaguoti į jų nuomonę ir atsižvelgti į jų interesus; |
| --- | --- |

32.

mano, kad itin svarbu ES piliečiams teikti aiškią ir išsamią informaciją apie Islandijos narystės ES pasekmes; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas siekiant šio tikslo ir mano, kad taip pat svarbu išgirsti piliečiams susirūpinimą keliančias problemas ir klausimus ir juos spręsti, taip pat reaguoti į jų nuomonę ir atsižvelgti į jų interesus;

*

* *

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Islandijos parlamento pirmininkui ir Islandijos vyriausybei. |
| --- | --- |

33.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Islandijos parlamento pirmininkui ir Islandijos vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0097.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0026.

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/78

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisKosovo europinės integracijos procesas

P7_TA(2010)0281

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kosovo europinės integracijos proceso

2011/C 351 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kurio metu visoms Vakarų Balkanų valstybėms buvo pažadėta, kad jos taps Europos Sąjungos narėmis, pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2009 m. gruodžio 7 d. posėdžio išvadas, kuriose pabrėžiama, kad, nepažeidžiant valstybių narių pozicijos dėl jo statuso, ateityje Kosovui įvykdžius visas sąlygas taip pat galėtų būti liberalizuotas vizų režimas, ir prašoma Komisijos laikytis struktūrinio požiūrio, kad Kosovo gyventojai būtų priartinti prie ES,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO), iš dalies pakeistus 2009 m. birželio 9 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2009/445/BUSP,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/123/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Kosove paskyrimo ir į 2010 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą 2010/118/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimų pratęsimo,

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2009)0533) ir pridėtą Komisijos 2009 m. Kosovo pažangos ataskaitą ir tyrimą „Kosovas (1) siekia europinės perspektyvos“ (COM(2009)0534),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 7 d. antrojo tarpparlamentinio EP ir Kosovo susitikimo ir į 2010 m. birželio 23 d. trečiojo tarpparlamentinio EP ir Kosovo susitikimo rekomendacijas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Kosovo ateities ir ES vaidmens (2) ir savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Kosovo ir ES vaidmens (3),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1244/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (4), ir ypač į jo I priedą, kuriame dėl teisinio aiškumo ir saugumo nurodyti asmenys, gyvenantys Kosove (JTSTR 1244 (1999)),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 8 d. Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos rezoliuciją (A/RES/63/3), kurioje Tarptautinio Teisingumo Teismo prašoma pateikti patariamąją nuomonę dėl Kosovo laikinųjų savivaldos institucijų vienašališko nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2009 m. plėtros strategijos dokumento, susijusio su Vakarų Balkanų šalimis, Islandija ir Turkija (5),

atsižvelgdamas į JT Ypatingojo pasiuntinio galutinį pranešimą dėl Kosovo ateities statuso ir 2007 m. kovo 26 d. išsamų pasiūlymą dėl Kosovo statuso nustatymo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Vakarų Balkanų regioninis stabilumas ir šio regiono šalių integracija į ES yra Europos Sąjungos prioritetas; kadangi šis prioritetas gali būti išlaikytas tik jei narystės ES galimybė yra reali visoms regiono šalims, |
| --- | --- |

A.

kadangi Vakarų Balkanų regioninis stabilumas ir šio regiono šalių integracija į ES yra Europos Sąjungos prioritetas; kadangi šis prioritetas gali būti išlaikytas tik jei narystės ES galimybė yra reali visoms regiono šalims,

| B. | kadangi tarptautinė bendruomenė visada gynė daugiataučių ir kelias religijas išpažįstančių Vakarų Balkanų valstybių, grindžiamų demokratijos, tolerancijos ir kultūrų įvairovės vertybėmis, tvarumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautinė bendruomenė visada gynė daugiataučių ir kelias religijas išpažįstančių Vakarų Balkanų valstybių, grindžiamų demokratijos, tolerancijos ir kultūrų įvairovės vertybėmis, tvarumą,

| C. | kadangi Serbijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Juodkalnijos piliečiai nuo 2009 m. gruodžio 19 d. gali atvykti į ES be vizų, o Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu netrukus tikimasi imtis tų pačių priemonių; kadangi Kosovo piliečiams negali būti sudarytos blogesnės sąlygos ir jie negali būti izoliuoti nuo kitų regiono šalių piliečių ir todėl vizų režimo liberalizavimo Kosovui procesas turėtų būti pradėtas nedelsiant, jei šalis atitinka visus reikiamus kriterijus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Serbijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Juodkalnijos piliečiai nuo 2009 m. gruodžio 19 d. gali atvykti į ES be vizų, o Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu netrukus tikimasi imtis tų pačių priemonių; kadangi Kosovo piliečiams negali būti sudarytos blogesnės sąlygos ir jie negali būti izoliuoti nuo kitų regiono šalių piliečių ir todėl vizų režimo liberalizavimo Kosovui procesas turėtų būti pradėtas nedelsiant, jei šalis atitinka visus reikiamus kriterijus,

| D. | kadangi Tarptautinio Teisingumo Teismo paprašyta pateikti patariamąją nuomonę dėl Kosovo laikinųjų savivaldos institucijų vienašališko nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir kadangi ši nuomonė dar negauta, |
| --- | --- |

D.

kadangi Tarptautinio Teisingumo Teismo paprašyta pateikti patariamąją nuomonę dėl Kosovo laikinųjų savivaldos institucijų vienašališko nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir kadangi ši nuomonė dar negauta,

| E. | kadangi sprendimas neliberalizuoti vizų režimo su Kosovu rodo gilų ES strategijos Kosovo atžvilgiu prieštaravimą, kuri pasireiškia neatitikimu tarp to, kad dedamos didžiulės pastangos teikiant pagalbą (išteklius ir personalą), ir to, kad sienos yra uždarytos tiems, kurių darbas galėtų labai padėti vystymuisi, |
| --- | --- |

E.

kadangi sprendimas neliberalizuoti vizų režimo su Kosovu rodo gilų ES strategijos Kosovo atžvilgiu prieštaravimą, kuri pasireiškia neatitikimu tarp to, kad dedamos didžiulės pastangos teikiant pagalbą (išteklius ir personalą), ir to, kad sienos yra uždarytos tiems, kurių darbas galėtų labai padėti vystymuisi,

| 1. | atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 17 d. Kosovo nepriklausomybės paskelbimą, ją pripažino 69 šalys; pažymi, kad 22 ES valstybės narės pripažino Kosovą kaip nepriklausomą valstybę, o penkios nepripažino; siekiant, kad ES politika būtų veiksmingesnė visų Kosovo gyventojų atžvilgiu, ragina valstybes nares stiprinti bendrą poziciją Kosovo klausimu ir siekti tikslo – Kosovo įstojimo į ES; teigiamai vertina konstruktyvų ES pirmininkaujančios Ispanijos požiūrį į Kosovą, nepaisant to, kad Ispanija nepripažino Kosovo kaip atskiros valstybės; džiaugtųsi, jei visos valstybės narės pripažintų Kosovo nepriklausomybę; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 17 d. Kosovo nepriklausomybės paskelbimą, ją pripažino 69 šalys; pažymi, kad 22 ES valstybės narės pripažino Kosovą kaip nepriklausomą valstybę, o penkios nepripažino; siekiant, kad ES politika būtų veiksmingesnė visų Kosovo gyventojų atžvilgiu, ragina valstybes nares stiprinti bendrą poziciją Kosovo klausimu ir siekti tikslo – Kosovo įstojimo į ES; teigiamai vertina konstruktyvų ES pirmininkaujančios Ispanijos požiūrį į Kosovą, nepaisant to, kad Ispanija nepripažino Kosovo kaip atskiros valstybės; džiaugtųsi, jei visos valstybės narės pripažintų Kosovo nepriklausomybę;

| 2. | pabrėžia didelę ES integracijos procesų svarbą visoms regiono šalims siekiant regiono stabilizavimo; pabrėžia, kad įstojimo į Europos Sąjungą galimybė yra galinga paskata vykdyti būtinas reformas Kosove, ir ragina imtis praktinių veiksmų, kad šį galimybė tiek vyriausybei, tiek piliečiams taptų apčiuopiamesnė; šiuo tikslu ragina Komisiją nuo 2011 m. pradžios Kosovo klausimą įtraukti į peržiūros procesą siekiant parengti valstybę Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pradžiai ir nedelsiant pranešti Kosovo valdžios institucijoms, kokių veiksmų reikia imtis prieš Komisijai parengiant vizų režimo liberalizavimo planą ir iš karto po to, kai bus imtasi šių veiksmų, numatyti planą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia didelę ES integracijos procesų svarbą visoms regiono šalims siekiant regiono stabilizavimo; pabrėžia, kad įstojimo į Europos Sąjungą galimybė yra galinga paskata vykdyti būtinas reformas Kosove, ir ragina imtis praktinių veiksmų, kad šį galimybė tiek vyriausybei, tiek piliečiams taptų apčiuopiamesnė; šiuo tikslu ragina Komisiją nuo 2011 m. pradžios Kosovo klausimą įtraukti į peržiūros procesą siekiant parengti valstybę Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pradžiai ir nedelsiant pranešti Kosovo valdžios institucijoms, kokių veiksmų reikia imtis prieš Komisijai parengiant vizų režimo liberalizavimo planą ir iš karto po to, kai bus imtasi šių veiksmų, numatyti planą;

| 3. | pažymi, kad dauguma kaimyninių šalių pripažino Kosovo nepriklausomybę ir kad su šiomis šalimis palaikomi geri kaimyniniai santykiai; atkreipia dėmesį į tai, kad Kosovui leista tapti Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo ir kitų tarptautinių organizacijų nariu; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad dauguma kaimyninių šalių pripažino Kosovo nepriklausomybę ir kad su šiomis šalimis palaikomi geri kaimyniniai santykiai; atkreipia dėmesį į tai, kad Kosovui leista tapti Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo ir kitų tarptautinių organizacijų nariu;

| 4. | pakartoja savo požiūrį, išreikštą 2007 m. kovo 29 d. ir 2009 m. vasario 5 d. rezoliucijose, kuriuo atmetama Kosovo padalijimo galimybė; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo požiūrį, išreikštą 2007 m. kovo 29 d. ir 2009 m. vasario 5 d. rezoliucijose, kuriuo atmetama Kosovo padalijimo galimybė;

| 5. | yra susirūpinęs dėl santykių su Serbija padėties ir pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai yra esminis kriterijus vertinant Serbijos ir visų kitų regiono šalių siekį įstoti į ES; suprasdamas emocinius 1999 m. karo rezultatų padarinius ir tai, kad oficialus Kosovo pripažinimas šiuo metu Belgrado vadovams nėra įgyvendinama politinė galimybė, vis dėlto ragina Serbiją laikytis pragmatinio požiūrio sprendžiant statuso klausimą; šiuo tikslu teigiamai vertina policijos protokolo pasirašymą su Europos Sąjungos teisinės valstybės misija Kosove (EULEX) ir ragina stiprinti bendradarbiavimą su misija; be to, ragina Serbiją neblokuoti Kosovo narystės tarptautinėse organizacijose, ypač neseniai pateikto pareiškimo dėl stojimo į Pasaulio sveikatos organizaciją; pabrėžia, kad konfliktas taip pat turi neigiamą poveikį regioninei prekybai ir bendradarbiavimui pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (CEFTA) ir daro žalą regiono šalių ekonomikai; ragina visas šalis laikytis pragmatinio požiūrio siekiant sudaryti sąlygas Kosovo regioninei integracijai; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad laukiama Tarptautinio Teisingumo teismo patariamoji nuomonė dėl Kosovo laikinųjų savivaldos institucijų vienašališko nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise neturėtų būti kliūtis visoms suinteresuotosioms šalims aiškiai įsipareigoti vykdyti veiksmingą regioninį ir vietinį bendradarbiavimą visų Kosove ir aplink Kosovą gyvenančių asmenų labui; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs dėl santykių su Serbija padėties ir pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai yra esminis kriterijus vertinant Serbijos ir visų kitų regiono šalių siekį įstoti į ES; suprasdamas emocinius 1999 m. karo rezultatų padarinius ir tai, kad oficialus Kosovo pripažinimas šiuo metu Belgrado vadovams nėra įgyvendinama politinė galimybė, vis dėlto ragina Serbiją laikytis pragmatinio požiūrio sprendžiant statuso klausimą; šiuo tikslu teigiamai vertina policijos protokolo pasirašymą su Europos Sąjungos teisinės valstybės misija Kosove (EULEX) ir ragina stiprinti bendradarbiavimą su misija; be to, ragina Serbiją neblokuoti Kosovo narystės tarptautinėse organizacijose, ypač neseniai pateikto pareiškimo dėl stojimo į Pasaulio sveikatos organizaciją; pabrėžia, kad konfliktas taip pat turi neigiamą poveikį regioninei prekybai ir bendradarbiavimui pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (CEFTA) ir daro žalą regiono šalių ekonomikai; ragina visas šalis laikytis pragmatinio požiūrio siekiant sudaryti sąlygas Kosovo regioninei integracijai; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad laukiama Tarptautinio Teisingumo teismo patariamoji nuomonė dėl Kosovo laikinųjų savivaldos institucijų vienašališko nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise neturėtų būti kliūtis visoms suinteresuotosioms šalims aiškiai įsipareigoti vykdyti veiksmingą regioninį ir vietinį bendradarbiavimą visų Kosove ir aplink Kosovą gyvenančių asmenų labui;

| 6. | primena, kad bet kuri šalis, norinti įstoti į ES, privalo atitikti stojimo kriterijus ir kad Vakarų Balkanų šalių atveju stabilizacijos ir asociacijos procesas yra derybų su ES pagrindas; pabrėžia, kad vienas iš trijų svarbių stabilizacijos ir asociacijos tikslų yra regioninis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

6.

primena, kad bet kuri šalis, norinti įstoti į ES, privalo atitikti stojimo kriterijus ir kad Vakarų Balkanų šalių atveju stabilizacijos ir asociacijos procesas yra derybų su ES pagrindas; pabrėžia, kad vienas iš trijų svarbių stabilizacijos ir asociacijos tikslų yra regioninis bendradarbiavimas;

| 7. | pabrėžia, kad regioninė integracija ir bendradarbiavimas yra ypatingai svarbūs Europos saugumui ir stabilumui, taip pat norint sukurti palankią aplinką Serbijos ir Kosovo santykiams normalizuoti; laikosi nuomonės, kad bendras susitarimas dėl saugumo ir bendradarbiavimo Vakarų Balkanų šalyse yra pageidautinas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad regioninė integracija ir bendradarbiavimas yra ypatingai svarbūs Europos saugumui ir stabilumui, taip pat norint sukurti palankią aplinką Serbijos ir Kosovo santykiams normalizuoti; laikosi nuomonės, kad bendras susitarimas dėl saugumo ir bendradarbiavimo Vakarų Balkanų šalyse yra pageidautinas;

| 8. | ragina stiprinti tarpvalstybinį Serbijos ir Kosovo bendradarbiavimą, ypač vietos lygmeniu, sprendžiant piliečiams svarbius klausimus, pavyzdžiui, aplinkos, infrastruktūros ir prekybos klausimus; |
| --- | --- |

8.

ragina stiprinti tarpvalstybinį Serbijos ir Kosovo bendradarbiavimą, ypač vietos lygmeniu, sprendžiant piliečiams svarbius klausimus, pavyzdžiui, aplinkos, infrastruktūros ir prekybos klausimus;

| 9. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės taiko vienašales vizų režimo supaprastinimo priemones, o aštuonios valstybės narės ir toliau reikalauja viso mokesčio už vizą; ragina ES valstybes nares ir Komisiją dėti visas pastangas siekiant greitai priimti bendras laikinąsias supaprastintas procedūras, kad būtų palengvintos Kosovo piliečių keliavimo sąlygos, ypač atsižvelgiant į galimybes, susijusias su naujuoju Vizų kodeksu; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės taiko vienašales vizų režimo supaprastinimo priemones, o aštuonios valstybės narės ir toliau reikalauja viso mokesčio už vizą; ragina ES valstybes nares ir Komisiją dėti visas pastangas siekiant greitai priimti bendras laikinąsias supaprastintas procedūras, kad būtų palengvintos Kosovo piliečių keliavimo sąlygos, ypač atsižvelgiant į galimybes, susijusias su naujuoju Vizų kodeksu;

| 10. | teigiamai vertina vietos rinkimus, surengtus 2009 m. lapkričio 15 d.; tai buvo pirmi rinkimai, suorganizuoti Kosovo vyriausybei prisiėmus politinę atsakomybę; džiaugiasi tuo, kad apskritai rinkimai vyko ramiai ir vyravo gera atmosfera; vis dėlto pabrėžia, kad buvo pranešta apie keletą pažeidimų; ragina valdžios institucijas greitai įgyvendinti tarptautinės bendruomenės rekomendacijas, įskaitant būtinus rinkimų įstatymo pakeitimus, kad būtų išaiškinti jurisdikcijos, susijusios su skundų nagrinėjimu, lygmenys ir aiškiai atskirtos Centrinės rinkimų komisijos ir Skundų nagrinėjimo ir apeliacijų komisijos kompetencijos, rinkėjų sąrašų atnaujinimą ir užtikrinti nuoseklų rinkėjų švietimą; pabrėžia, kad atsižvelgiant į būsimus visuotinius rinkimus ir siekiant vykdyti šias reformas bei užtikrinti, kad už sukčiavimus per rinkimus atsakingi asmenys atsakytų už savo veiksmus, itin svarbi politinė valia; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina vietos rinkimus, surengtus 2009 m. lapkričio 15 d.; tai buvo pirmi rinkimai, suorganizuoti Kosovo vyriausybei prisiėmus politinę atsakomybę; džiaugiasi tuo, kad apskritai rinkimai vyko ramiai ir vyravo gera atmosfera; vis dėlto pabrėžia, kad buvo pranešta apie keletą pažeidimų; ragina valdžios institucijas greitai įgyvendinti tarptautinės bendruomenės rekomendacijas, įskaitant būtinus rinkimų įstatymo pakeitimus, kad būtų išaiškinti jurisdikcijos, susijusios su skundų nagrinėjimu, lygmenys ir aiškiai atskirtos Centrinės rinkimų komisijos ir Skundų nagrinėjimo ir apeliacijų komisijos kompetencijos, rinkėjų sąrašų atnaujinimą ir užtikrinti nuoseklų rinkėjų švietimą; pabrėžia, kad atsižvelgiant į būsimus visuotinius rinkimus ir siekiant vykdyti šias reformas bei užtikrinti, kad už sukčiavimus per rinkimus atsakingi asmenys atsakytų už savo veiksmus, itin svarbi politinė valia;

| 11. | apgailestauja, kad Belgradas vis dar remia lygiagrečiai egzistuojančias struktūras serbų anklavuose, trikdančias ir silpninančias naujai įkurstų savivaldybių valdžią; ragina Serbiją elgtis konstruktyviau ir šias struktūras panaikinti; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Belgradas vis dar remia lygiagrečiai egzistuojančias struktūras serbų anklavuose, trikdančias ir silpninančias naujai įkurstų savivaldybių valdžią; ragina Serbiją elgtis konstruktyviau ir šias struktūras panaikinti;

| 12. | pakartoja veiksmingo decentralizacijos proceso įgyvendinimo svarbą ir itin džiaugiasi aktyviu Kosovo serbų pietinėje Ibaro upės pakrantėje dalyvavimu paskutiniuose rinkimuose; tai žingsnis kuriant tvarią Kosovo serbų ateitį šalyje; primygtinai ragina vyriausybę su Komisijos pagalba visapusiškai remti naujai išrinktus vadovus šiose savivaldybėse ir teikti jiems pakankamą finansinę ir politinę paramą, kad jie galėtų greitai sukurti struktūras, būtinas norint pradėti teikti svarbias paslaugas; mano, kad veiksmingai funkcionuojančios savivaldybių struktūros yra svarbiausias veiksnys, kad Kosovo serbai dalyvautų Kosovo politiniuose procesuose ir administracinėse struktūrose; ragina tarptautinę bendruomenę remti naujai sukurtų savivaldybių parengtus vystymosi ir infrastruktūros projektus; siekiant išvengti konflikto su lygiagrečiai egzistuojančiomis struktūromis, ypač švietimo ir sveikatos srityse, ragina vyriausybę su ES specialiojo įgaliotinio-Tarptautinio civilinio įgaliotinio pagalba parengti strategiją, kaip elgtis su šiomis struktūromis; |
| --- | --- |

12.

pakartoja veiksmingo decentralizacijos proceso įgyvendinimo svarbą ir itin džiaugiasi aktyviu Kosovo serbų pietinėje Ibaro upės pakrantėje dalyvavimu paskutiniuose rinkimuose; tai žingsnis kuriant tvarią Kosovo serbų ateitį šalyje; primygtinai ragina vyriausybę su Komisijos pagalba visapusiškai remti naujai išrinktus vadovus šiose savivaldybėse ir teikti jiems pakankamą finansinę ir politinę paramą, kad jie galėtų greitai sukurti struktūras, būtinas norint pradėti teikti svarbias paslaugas; mano, kad veiksmingai funkcionuojančios savivaldybių struktūros yra svarbiausias veiksnys, kad Kosovo serbai dalyvautų Kosovo politiniuose procesuose ir administracinėse struktūrose; ragina tarptautinę bendruomenę remti naujai sukurtų savivaldybių parengtus vystymosi ir infrastruktūros projektus; siekiant išvengti konflikto su lygiagrečiai egzistuojančiomis struktūromis, ypač švietimo ir sveikatos srityse, ragina vyriausybę su ES specialiojo įgaliotinio-Tarptautinio civilinio įgaliotinio pagalba parengti strategiją, kaip elgtis su šiomis struktūromis;

| 13. | teigiamai vertina ES namų šiaurinėje Kosovo dalyje įsteigimą, tačiau yra susirūpinęs dėl padėties Šiaurės Kosove, kur ir toliau susiduriama su rimtomis su teisine valstybe susijusiomis problemomis, o radikalios grupuotės daro vis didesnį spaudimą pilietinei visuomenei ir ją baugina, taip pat organizuoto nusikalstamumo problemomis; todėl pabrėžia, kad būtina, jog Taryba pasirūpintų, kad teisinės valstybės misija veiktų visoje Kosovo teritorijoje, ir ragina Komisiją geriau parodyti jos darbo naudą šiaurinėje dalyje esančiai serbų bendruomenei, taip pat visoms vietos suinteresuotosioms šalims parodant, kad vietinis, regioninis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas naudingas visiems gyventojams; taigi teigiamai vertina komercinės paskirties prekių registraciją 1 ir 31 užkardose, tai prisidėjo prie kontrabandos sumažėjimo regione; ragina imtis tolesnių veiksmų, kurių tikslas – vėl įvesti muitų rinkimą; reiškia susirūpinimą problemomis, susijusiomis su dabartiniu Mitrovicos regiono teismų sistemos veikimu, ir ragina Serbiją ir Kosovą baigti rengti susitarimas dėl Kosovo serbų teisėjų ir prokuroro įdarbinimo šiaurinės Mitrovicos dalies teisme; pritaria planui reintegruoti šiaurinę dalį į politines ir administracines Kosovo struktūras ir ragina šias struktūras kurti tinkamai atsižvelgiant į serbų mažumai aktualius klausimus, siekiant regione teikti daugiau ir geresnių vyriausybės paslaugų bei pagerinti šio regiono gyventojų sąlygas, ir taip, kad būtų sudarytos sąlygos plataus masto savivaldai; ragina EULEX dėti pastangas intensyvinti veiklą šiaurinėje šalies dalyje, ypač siekiant paskatinti gerus tautų tarpusavio santykius ir vietos gyventojus informuoti apie ES veiksmus ir vykdomą teisinės valstybės misiją; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina ES namų šiaurinėje Kosovo dalyje įsteigimą, tačiau yra susirūpinęs dėl padėties Šiaurės Kosove, kur ir toliau susiduriama su rimtomis su teisine valstybe susijusiomis problemomis, o radikalios grupuotės daro vis didesnį spaudimą pilietinei visuomenei ir ją baugina, taip pat organizuoto nusikalstamumo problemomis; todėl pabrėžia, kad būtina, jog Taryba pasirūpintų, kad teisinės valstybės misija veiktų visoje Kosovo teritorijoje, ir ragina Komisiją geriau parodyti jos darbo naudą šiaurinėje dalyje esančiai serbų bendruomenei, taip pat visoms vietos suinteresuotosioms šalims parodant, kad vietinis, regioninis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas naudingas visiems gyventojams; taigi teigiamai vertina komercinės paskirties prekių registraciją 1 ir 31 užkardose, tai prisidėjo prie kontrabandos sumažėjimo regione; ragina imtis tolesnių veiksmų, kurių tikslas – vėl įvesti muitų rinkimą; reiškia susirūpinimą problemomis, susijusiomis su dabartiniu Mitrovicos regiono teismų sistemos veikimu, ir ragina Serbiją ir Kosovą baigti rengti susitarimas dėl Kosovo serbų teisėjų ir prokuroro įdarbinimo šiaurinės Mitrovicos dalies teisme; pritaria planui reintegruoti šiaurinę dalį į politines ir administracines Kosovo struktūras ir ragina šias struktūras kurti tinkamai atsižvelgiant į serbų mažumai aktualius klausimus, siekiant regione teikti daugiau ir geresnių vyriausybės paslaugų bei pagerinti šio regiono gyventojų sąlygas, ir taip, kad būtų sudarytos sąlygos plataus masto savivaldai; ragina EULEX dėti pastangas intensyvinti veiklą šiaurinėje šalies dalyje, ypač siekiant paskatinti gerus tautų tarpusavio santykius ir vietos gyventojus informuoti apie ES veiksmus ir vykdomą teisinės valstybės misiją;

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl 2010 m. liepos 2 d. per demonstraciją dėl viešųjų paslaugų centro atidarymo Mitrovicos šiaurinėje dalyje įvykusio mirtino sprogimo, per kurį žuvo vienas žmogus ir dešimt žmonių buvo sužeisti, taip pat dėl 2010 m. liepos 5 d. serbų etninės kilmės Kosovo Parlamento nario užpuolimo; griežtai smerkia visus smurto atvejus ir ragina šalis veikti atsakingai; primygtinai ragina EULEX dėti visas pastangas siekiant sumažinti įtampą ir užkirsti kelią naujiems smurto atvejams bei ragina Kosovo policiją, padedant EULEX, nedelsiant pradėti išsamų ir nešališką šių įvykių tyrimą, kad nusikaltimą įvykdę asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

14.

reiškia didelį susirūpinimą dėl 2010 m. liepos 2 d. per demonstraciją dėl viešųjų paslaugų centro atidarymo Mitrovicos šiaurinėje dalyje įvykusio mirtino sprogimo, per kurį žuvo vienas žmogus ir dešimt žmonių buvo sužeisti, taip pat dėl 2010 m. liepos 5 d. serbų etninės kilmės Kosovo Parlamento nario užpuolimo; griežtai smerkia visus smurto atvejus ir ragina šalis veikti atsakingai; primygtinai ragina EULEX dėti visas pastangas siekiant sumažinti įtampą ir užkirsti kelią naujiems smurto atvejams bei ragina Kosovo policiją, padedant EULEX, nedelsiant pradėti išsamų ir nešališką šių įvykių tyrimą, kad nusikaltimą įvykdę asmenys būtų patraukti atsakomybėn;

| 15. | pabrėžia, kad ES teisinės valstybės misijos Kosove EULEX sėkmė svarbi tvariai plėtrai, institucijų stiprinimui ir Kosovo stabilumui bei ES kaip pasaulinio masto veikėjos ambicingiems tikslams kurti taiką; pabrėžia EULEX atsakomybę, susijusią su savo vykdomąja valdžia, taip pat jos įgaliojimus stebėti, prižiūrėti ir patarti; todėl ragina EULEX imtis konkrečių veiksmų, kad aukšto lygio korupcijos atvejų tyrimo procesas vyktų aktyviau; pripažįsta, kad kai kuriose srityse padaryta didelė pažanga, pavyzdžiui, policijos veiklos ir muitų srityse, tačiau pabrėžia, kad veikla turėtų būti intensyvinama, kad misija galiausiai pradėtų duoti apčiuopiamų rezultatų, ypač aukšto lygio korupcijos, organizuoto nusikalstamumo ir karo nusikaltimų atvejais; todėl pritaria pastaruoju metu taikomai EULEX strategijai galimus korupcijos atvejus nagrinėti aukščiausiu vyriausybiniu ir administraciniu lygmeniu ir pabrėžia, kad būtina ir toliau tokią strategiją taikyti siekiant užtikrinti pasitikėjimą EULEX veiksmais ir jų matomumą; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu labai svarbu ypatingą dėmesį skirti viešiems pirkimams ir kad organizuoto nusikalstamumo srityje EULEX ir toliau turi siekti konkrečių rezultatų vietoje; atsižvelgdamas į tai yra susirūpinęs dėl didelio neišspręstų bylų skaičiaus, kurių priežastis – netikėtai didelis bylų, kurias EULEX perdavė JT laikinoji administracinė misija Kosove, skaičius; pabrėžia, kad EULEX nepakanka teisėjų ir prokurorų ir ragina valstybes nares komandiruoti reikiamą ekspertų skaičių arba sudaryti sąlygas juos įdarbinti pagal sutartis; pabrėžia, kad svarbu aktyviai mažinti EULEX biurokratiją; todėl pabrėžia, kad tam, jog misija dirbtų veiksmingai, reikalingas kompetentingas valdymas ir koordinavimas; pabrėžia EULEX veiklos skaidrumo ir atskaitomybės poreikį, taip pat misijos veiklos politinio konteksto geresnio supratimo poreikį siekiant stiprinti jos teisėtumą piliečių akyse; be to, pabrėžia tolesnio glaudaus bendravimo su vyriausybe ir Kosovo piliečiais ir žiniasklaida svarbą; ragina EULEX apie misijos pasiekimus informuoti Kosovo piliečius ir, be to, ragina stengtis didinti pasitikėjimą misiją ir paisyti piliečių lūkesčių; džiaugiasi, kad neseniai sukurta Žmogaus teisių peržiūros grupė, kuri bus atsakinga už skundų, kuriuos pateikė asmenys, teigiantys, kad vykdydama savo įgaliojimus EULEX pažeidė jų žmogaus teises, nagrinėjimą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad ES teisinės valstybės misijos Kosove EULEX sėkmė svarbi tvariai plėtrai, institucijų stiprinimui ir Kosovo stabilumui bei ES kaip pasaulinio masto veikėjos ambicingiems tikslams kurti taiką; pabrėžia EULEX atsakomybę, susijusią su savo vykdomąja valdžia, taip pat jos įgaliojimus stebėti, prižiūrėti ir patarti; todėl ragina EULEX imtis konkrečių veiksmų, kad aukšto lygio korupcijos atvejų tyrimo procesas vyktų aktyviau; pripažįsta, kad kai kuriose srityse padaryta didelė pažanga, pavyzdžiui, policijos veiklos ir muitų srityse, tačiau pabrėžia, kad veikla turėtų būti intensyvinama, kad misija galiausiai pradėtų duoti apčiuopiamų rezultatų, ypač aukšto lygio korupcijos, organizuoto nusikalstamumo ir karo nusikaltimų atvejais; todėl pritaria pastaruoju metu taikomai EULEX strategijai galimus korupcijos atvejus nagrinėti aukščiausiu vyriausybiniu ir administraciniu lygmeniu ir pabrėžia, kad būtina ir toliau tokią strategiją taikyti siekiant užtikrinti pasitikėjimą EULEX veiksmais ir jų matomumą; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu labai svarbu ypatingą dėmesį skirti viešiems pirkimams ir kad organizuoto nusikalstamumo srityje EULEX ir toliau turi siekti konkrečių rezultatų vietoje; atsižvelgdamas į tai yra susirūpinęs dėl didelio neišspręstų bylų skaičiaus, kurių priežastis – netikėtai didelis bylų, kurias EULEX perdavė JT laikinoji administracinė misija Kosove, skaičius; pabrėžia, kad EULEX nepakanka teisėjų ir prokurorų ir ragina valstybes nares komandiruoti reikiamą ekspertų skaičių arba sudaryti sąlygas juos įdarbinti pagal sutartis; pabrėžia, kad svarbu aktyviai mažinti EULEX biurokratiją; todėl pabrėžia, kad tam, jog misija dirbtų veiksmingai, reikalingas kompetentingas valdymas ir koordinavimas; pabrėžia EULEX veiklos skaidrumo ir atskaitomybės poreikį, taip pat misijos veiklos politinio konteksto geresnio supratimo poreikį siekiant stiprinti jos teisėtumą piliečių akyse; be to, pabrėžia tolesnio glaudaus bendravimo su vyriausybe ir Kosovo piliečiais ir žiniasklaida svarbą; ragina EULEX apie misijos pasiekimus informuoti Kosovo piliečius ir, be to, ragina stengtis didinti pasitikėjimą misiją ir paisyti piliečių lūkesčių; džiaugiasi, kad neseniai sukurta Žmogaus teisių peržiūros grupė, kuri bus atsakinga už skundų, kuriuos pateikė asmenys, teigiantys, kad vykdydama savo įgaliojimus EULEX pažeidė jų žmogaus teises, nagrinėjimą;

| 16. | ragina Parlamento kompetentingus organus, ypač Saugumo ir gynybos pakomitetį, pradėti vykdyti EULEX priežiūrą ir tikrinimą, jei įmanoma, bendradarbiaujant su Kosovo pilietine visuomene; todėl ragina Tarybą kompetentingiems Parlamento komitetams perduoti visus EULEX reguliarius ir neeilinius įvertinimus ir peržiūros ataskaitas; |
| --- | --- |

16.

ragina Parlamento kompetentingus organus, ypač Saugumo ir gynybos pakomitetį, pradėti vykdyti EULEX priežiūrą ir tikrinimą, jei įmanoma, bendradarbiaujant su Kosovo pilietine visuomene; todėl ragina Tarybą kompetentingiems Parlamento komitetams perduoti visus EULEX reguliarius ir neeilinius įvertinimus ir peržiūros ataskaitas;

| 17. | pažymi, kad Serbija ir Kosovas deda pastangas ieškodami per 1998–1999 m. konfliktą dingusių asmenų, šį darbą vykdyti padeda asmenų, dingusių per įvykius Kosove, paieškos darbo grupė; pabrėžia šio klausimo išsprendimo svarbą žengiant į priekį po 1998–1999 m. konflikto; taip pat pažymi, kad vis dar ieškoma maždaug 1 862 dingusių asmenų, ir ragina Kosovą ir Serbiją išplėsti visus įmanomus tarpusavio bendradarbiavimo, bendradarbiavimo su Tarptautiniu Raudonojo kryžiaus komitetu (angl. ICRC), EULEX ir kitais šių asmenų ieškančiais subjektais būdus; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad Serbija ir Kosovas deda pastangas ieškodami per 1998–1999 m. konfliktą dingusių asmenų, šį darbą vykdyti padeda asmenų, dingusių per įvykius Kosove, paieškos darbo grupė; pabrėžia šio klausimo išsprendimo svarbą žengiant į priekį po 1998–1999 m. konflikto; taip pat pažymi, kad vis dar ieškoma maždaug 1 862 dingusių asmenų, ir ragina Kosovą ir Serbiją išplėsti visus įmanomus tarpusavio bendradarbiavimo, bendradarbiavimo su Tarptautiniu Raudonojo kryžiaus komitetu (angl. ICRC), EULEX ir kitais šių asmenų ieškančiais subjektais būdus;

| 18. | pabrėžia, kad 2010 m. yra itin svarbūs Kosovui vyriausybei ir visų lygių administracijai siekiant daryti pažangą pagrindinių reformų srityje, pavyzdžiui, kovos su korupcija, ir organizuotu nusikalstamumu, decentralizacijos ir viešojo administravimo reformos srityse; pabrėžia, kad siekiant, jog reformų procesas būtų sėkmingas, jis turi būti paremtas išsamia diskusija dėl teisės aktų projektų konsultuojantis su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę; be to, primena vyriausybei, kad ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas greitam ir veiksmingam įstatymų įgyvendinimui, be kurio teisėkūros sistemos patvirtinimas neturės jokio apčiuopiamo poveikio padėčiai šalyje; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad 2010 m. yra itin svarbūs Kosovui vyriausybei ir visų lygių administracijai siekiant daryti pažangą pagrindinių reformų srityje, pavyzdžiui, kovos su korupcija, ir organizuotu nusikalstamumu, decentralizacijos ir viešojo administravimo reformos srityse; pabrėžia, kad siekiant, jog reformų procesas būtų sėkmingas, jis turi būti paremtas išsamia diskusija dėl teisės aktų projektų konsultuojantis su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę; be to, primena vyriausybei, kad ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas greitam ir veiksmingam įstatymų įgyvendinimui, be kurio teisėkūros sistemos patvirtinimas neturės jokio apčiuopiamo poveikio padėčiai šalyje;

| 19. | yra susirūpinęs dėl plačiai paplitusios korupcijos; tai kartu su organizuotu nusikalstamumu išlieka viena didžiausių problemų Kosove; ragina imtis skubių kovos su korupcija veiksmų gerinant teisinę sistemą, skirtą korupcijos problemos sprendimui, priimant kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą, ir stiprinti bendradarbiavimą su visų regiono šalių policija ir teisminėmis institucijomis; yra labai susirūpinęs dėl neseniai įvykusio kraujo praliejimo smurtinio incidento prie Kosovo sienos metu ir raginta nedelsiant imtis priemonių, kad ateityje tokiems incidentams būtų užkirstas kelias, taip pat ragina nutraukti prekybą ginklais, kuri prisideda prie Vakarų Balkanų regiono destabilizavimo; teigiamai vertina specialaus kovos su korupcija departamento įsteigimą Specialiojoje Kosovo prokuratūroje, tačiau pabrėžia, kad norint, jog departamentas būtų veiksmingas, reikia visų ministerijų atstovų įsipareigojimo, ir kad visais atvejais darbuotojai turi būti asmenys, kurių reputacija nepriekaištinga; ragina greitai priimti įstatymą, reglamentuojantį politinių partijų finansavimą, pagal kurį būtų veiksmingai ir skaidriai apibrėžiami partijų finansai užtikrinant visapusišką jų finansinių ataskaitų paskelbimą; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl plačiai paplitusios korupcijos; tai kartu su organizuotu nusikalstamumu išlieka viena didžiausių problemų Kosove; ragina imtis skubių kovos su korupcija veiksmų gerinant teisinę sistemą, skirtą korupcijos problemos sprendimui, priimant kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą, ir stiprinti bendradarbiavimą su visų regiono šalių policija ir teisminėmis institucijomis; yra labai susirūpinęs dėl neseniai įvykusio kraujo praliejimo smurtinio incidento prie Kosovo sienos metu ir raginta nedelsiant imtis priemonių, kad ateityje tokiems incidentams būtų užkirstas kelias, taip pat ragina nutraukti prekybą ginklais, kuri prisideda prie Vakarų Balkanų regiono destabilizavimo; teigiamai vertina specialaus kovos su korupcija departamento įsteigimą Specialiojoje Kosovo prokuratūroje, tačiau pabrėžia, kad norint, jog departamentas būtų veiksmingas, reikia visų ministerijų atstovų įsipareigojimo, ir kad visais atvejais darbuotojai turi būti asmenys, kurių reputacija nepriekaištinga; ragina greitai priimti įstatymą, reglamentuojantį politinių partijų finansavimą, pagal kurį būtų veiksmingai ir skaidriai apibrėžiami partijų finansai užtikrinant visapusišką jų finansinių ataskaitų paskelbimą;

| 20. | pabrėžia teisminės ir prokuratūros tarnybos reformos, kuri vis dar pradinėje stadijoje, svarbą siekiant užtikrinti teisėjų ir prokurorų nepriklausomumą ir profesionalumą ir atkurti piliečių pasitikėjimą teisine valstybe; taigi teigiamai vertina ombudsmeno, Aukščiausiojo Teismo teisėjų, valstybės prokuratūros prokurorų ir Kosovo specialiosios prokuratūros prokurorų paskyrimą; yra susirūpinęs tuo, kad nepakankama liudininkų apsauga vis dar yra kliūtis teisingumui, kai tiriami rimčiausi nusikaltimai; ragina priimti ir greitai įgyvendinti Įstatymą dėl teismų ir sukurti veiksmingą liudytojų ir teisėjų apsaugos sistemą; šiuo atžvilgiu ragina EULEX atstovus toliau viešai informuoti apie dar neišspręstus uždavinius Kosove, susijusius su teisine valstybe; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia teisminės ir prokuratūros tarnybos reformos, kuri vis dar pradinėje stadijoje, svarbą siekiant užtikrinti teisėjų ir prokurorų nepriklausomumą ir profesionalumą ir atkurti piliečių pasitikėjimą teisine valstybe; taigi teigiamai vertina ombudsmeno, Aukščiausiojo Teismo teisėjų, valstybės prokuratūros prokurorų ir Kosovo specialiosios prokuratūros prokurorų paskyrimą; yra susirūpinęs tuo, kad nepakankama liudininkų apsauga vis dar yra kliūtis teisingumui, kai tiriami rimčiausi nusikaltimai; ragina priimti ir greitai įgyvendinti Įstatymą dėl teismų ir sukurti veiksmingą liudytojų ir teisėjų apsaugos sistemą; šiuo atžvilgiu ragina EULEX atstovus toliau viešai informuoti apie dar neišspręstus uždavinius Kosove, susijusius su teisine valstybe;

| 21. | ragina dėti daugiau pastangų siekiant pagreitinti viešojo administravimo reformą, kad būtų sukurta profesionalių ir nepriklausomų valstybės tarnautojų sistema išlaikant lyčių pusiausvyrą ir visapusiškai atsižvelgiant į įvairią etninę Kosovo gyventojų sudėtį; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikia patvirtinti ir įgyvendinti teisinę sistemą ir turi būti skiriamas tinkamas dėmesys žmogiškųjų išteklių kūrimui bei jiems suteikiamas atitinkamas finansavimas; yra susirūpinęs dėl politinio kišimosi skiriant darbuotojus į svarbiausias valstybės pareigas ir ragina atsisakyti šios praktikos, kurią taikant rimtai pažeidžiamas administracijos veikimas; |
| --- | --- |

21.

ragina dėti daugiau pastangų siekiant pagreitinti viešojo administravimo reformą, kad būtų sukurta profesionalių ir nepriklausomų valstybės tarnautojų sistema išlaikant lyčių pusiausvyrą ir visapusiškai atsižvelgiant į įvairią etninę Kosovo gyventojų sudėtį; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikia patvirtinti ir įgyvendinti teisinę sistemą ir turi būti skiriamas tinkamas dėmesys žmogiškųjų išteklių kūrimui bei jiems suteikiamas atitinkamas finansavimas; yra susirūpinęs dėl politinio kišimosi skiriant darbuotojus į svarbiausias valstybės pareigas ir ragina atsisakyti šios praktikos, kurią taikant rimtai pažeidžiamas administracijos veikimas;

| 22. | ragina vyriausybę užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomybę finansiniu ir leidybos požiūriu, nedarant politinio spaudimo, ir nuosavybės bei finansavimo skaidrumą; ragina žurnalistams suteikti darbo teises ir taikyti veiksmingas tiriamosios žurnalistikos specialistų apsaugos nuo pavojų procedūras; pabrėžia visuomeninio transliuotojo svarbą aukštos kokybės nepriklausomos informacijos teikimui visiems gyventojams ir yra susirūpinęs dėl to, kad nėra tvarios finansavimo sistemos, kurią taikant būtų galima tai įgyvendinti; džiaugiasi vyriausybės investicijomis į interneto prieigos suteikimą; ragina vyriausybę savo piliečiams suteikti dar platesnę prieigą prie interneto; pabrėžia svarbų necenzūruojamos prieigos prie interneto vaidmenį verslui ir politikai, ypač siekiant padidinti jaunimo dalyvavimą rinkimuose; |
| --- | --- |

22.

ragina vyriausybę užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomybę finansiniu ir leidybos požiūriu, nedarant politinio spaudimo, ir nuosavybės bei finansavimo skaidrumą; ragina žurnalistams suteikti darbo teises ir taikyti veiksmingas tiriamosios žurnalistikos specialistų apsaugos nuo pavojų procedūras; pabrėžia visuomeninio transliuotojo svarbą aukštos kokybės nepriklausomos informacijos teikimui visiems gyventojams ir yra susirūpinęs dėl to, kad nėra tvarios finansavimo sistemos, kurią taikant būtų galima tai įgyvendinti; džiaugiasi vyriausybės investicijomis į interneto prieigos suteikimą; ragina vyriausybę savo piliečiams suteikti dar platesnę prieigą prie interneto; pabrėžia svarbų necenzūruojamos prieigos prie interneto vaidmenį verslui ir politikai, ypač siekiant padidinti jaunimo dalyvavimą rinkimuose;

| 23. | ragina teikti paramą Kosovo asamblėjos stiprinimui, kad ji galėtų veiksmingai vykdyti savo teisėkūros funkcijas ir demokratinę vyriausybės politinės ir biudžetinės veiklos priežiūrą; atsižvelgdamas į tai ragina sukurti ad hoc partnerystės programą siekiant Kosovo asamblėjos administracijos darbuotojams suteikti galimybę įgyti praktinės patirties Europos Parlamente ir ragina valstybių narių parlamentus sukurti partnerystės programas, kad Kosovo asamblėjos nariai ir administracijos darbuotojai, ypač parlamentinė mažuma ir opozicijos frakcijos, turėtų mainų galimybę ir galimybę kurti pajėgumus, susijusius su parlamentinėmis teisėkūros ir kontrolės procedūromis; |
| --- | --- |

23.

ragina teikti paramą Kosovo asamblėjos stiprinimui, kad ji galėtų veiksmingai vykdyti savo teisėkūros funkcijas ir demokratinę vyriausybės politinės ir biudžetinės veiklos priežiūrą; atsižvelgdamas į tai ragina sukurti ad hoc partnerystės programą siekiant Kosovo asamblėjos administracijos darbuotojams suteikti galimybę įgyti praktinės patirties Europos Parlamente ir ragina valstybių narių parlamentus sukurti partnerystės programas, kad Kosovo asamblėjos nariai ir administracijos darbuotojai, ypač parlamentinė mažuma ir opozicijos frakcijos, turėtų mainų galimybę ir galimybę kurti pajėgumus, susijusius su parlamentinėmis teisėkūros ir kontrolės procedūromis;

| 24. | teigiamai vertina vyriausybės pažangą priimant teisės aktus žmogaus teisių apsaugos srityje ir ragina vyriausybę greitai priimti likusius įstatymus; vis dėlto pažymi, kad teisinės sistemos įgyvendinimas ir toliau yra nepatenkinamas, o bendra pažanga vyksta lėtai; ragina vykdyti aktyvesnę politiką siekiant kovoti su bet kokio pobūdžio diskriminacija (dėl etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos ir t. t.) ir užtikrinti aktyvų mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime ir administracinėse struktūrose nacionaliniu ir vietos lygmenimis; pabrėžia švietimo svarbą šiame procese; ragina vyriausybę užtikrinti mažumų mokymą jų gimtosiomis kalbomis, įskaitant mokymų planus ir vadovėlius tam, kad jie galėtų išsaugoti savo kultūrą ir tapatumą, taip pat padėti mažumoms kurti žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina vyriausybės pažangą priimant teisės aktus žmogaus teisių apsaugos srityje ir ragina vyriausybę greitai priimti likusius įstatymus; vis dėlto pažymi, kad teisinės sistemos įgyvendinimas ir toliau yra nepatenkinamas, o bendra pažanga vyksta lėtai; ragina vykdyti aktyvesnę politiką siekiant kovoti su bet kokio pobūdžio diskriminacija (dėl etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos ir t. t.) ir užtikrinti aktyvų mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime ir administracinėse struktūrose nacionaliniu ir vietos lygmenimis; pabrėžia švietimo svarbą šiame procese; ragina vyriausybę užtikrinti mažumų mokymą jų gimtosiomis kalbomis, įskaitant mokymų planus ir vadovėlius tam, kad jie galėtų išsaugoti savo kultūrą ir tapatumą, taip pat padėti mažumoms kurti žmogiškuosius išteklius;

| 25. | yra susirūpinęs aukštu smurto šeimoje, moterų diskriminacijos ir prekybos žmonėmis, visų pirma mergaitėmis ir moterimis seksualinio išnaudojimo tikslais, lygmeniu; ragina imtis aktyvių veiksmų siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir veiksmingai saugoti moterų ir vaikų teises; |
| --- | --- |

25.

yra susirūpinęs aukštu smurto šeimoje, moterų diskriminacijos ir prekybos žmonėmis, visų pirma mergaitėmis ir moterimis seksualinio išnaudojimo tikslais, lygmeniu; ragina imtis aktyvių veiksmų siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir veiksmingai saugoti moterų ir vaikų teises;

| 26. | pabrėžia, kad ginkluotų konfliktų pasekmės labai sudėtingos; tai sugriovė visuomenės pasitikėjimą taikia konfliktų, kylančių tarp socialinių grupių ir privačiame gyvenime, sureguliavimo galimybe; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ginkluotų konfliktų pasekmės labai sudėtingos; tai sugriovė visuomenės pasitikėjimą taikia konfliktų, kylančių tarp socialinių grupių ir privačiame gyvenime, sureguliavimo galimybe;

| 27. | pabrėžia, kad nestabili politinė padėtis, etninių grupių konfliktai kai kuriose zonose ir prastos ekonominės sąlygos trukdo ilgalaikiam pabėgėlių sugrįžimui, ir ragina labiau stengtis pagerinti pabėgėlių padėtį; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad nestabili politinė padėtis, etninių grupių konfliktai kai kuriose zonose ir prastos ekonominės sąlygos trukdo ilgalaikiam pabėgėlių sugrįžimui, ir ragina labiau stengtis pagerinti pabėgėlių padėtį;

| 28. | pabrėžia sudėtingą mažumų, ypač romų, padėtį ir jų patiriamą diskriminaciją prieigos prie švietimo, aprūpinimo būstu, socialinių paslaugų ir užimtumo srityse; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą uždaryti švinu užterštas stovyklas Mitrovicos šiaurinėje dalyje ir jose gyvenančias šeimas perkelti kitur ir ragina greitai įgyvendinti šią iniciatyvą; pritaria Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro išreikštam susirūpinimui, kad Kosovas dar nepajėgus sudaryti tinkamų reintegracijos sąlygų prievarta repatrijuotiems romams, ir primygtinai ragina valstybes nares atsisakyti šios praktikos; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į Vokietijos ir Kosovo valdžios institucijų pasiektą susitarimą palaipsniui repatrijuoti 14 000 pabėgėlių, iš kurių apie 10 000 romai, į Kosovą ir ragina Komisiją intensyviau vykdyti ad hoc paramos programas; ragina šalis „Romų dešimtmečio“ dalyves palengvinti Kosovo įsitraukimą į šias programas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia sudėtingą mažumų, ypač romų, padėtį ir jų patiriamą diskriminaciją prieigos prie švietimo, aprūpinimo būstu, socialinių paslaugų ir užimtumo srityse; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą uždaryti švinu užterštas stovyklas Mitrovicos šiaurinėje dalyje ir jose gyvenančias šeimas perkelti kitur ir ragina greitai įgyvendinti šią iniciatyvą; pritaria Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro išreikštam susirūpinimui, kad Kosovas dar nepajėgus sudaryti tinkamų reintegracijos sąlygų prievarta repatrijuotiems romams, ir primygtinai ragina valstybes nares atsisakyti šios praktikos; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į Vokietijos ir Kosovo valdžios institucijų pasiektą susitarimą palaipsniui repatrijuoti 14 000 pabėgėlių, iš kurių apie 10 000 romai, į Kosovą ir ragina Komisiją intensyviau vykdyti ad hoc paramos programas; ragina šalis „Romų dešimtmečio“ dalyves palengvinti Kosovo įsitraukimą į šias programas;

| 29. | pabrėžia esminę švietimo svarbą suteikiant jaunimui būtinų įgūdžių darbo rinkoje ir prisidedant prie etninių grupių susitaikymo; taigi ragina vyriausybę palaipsniui įvesti mažumų kalbų mokymą, ypač serbų kalbos albanų etninės grupės mokiniams ir albanų kalbos mokymą visoms mažumoms; teigiamai vertina tai, kad neseniai Mitrovicoje įsteigta Tarptautinė verslo kolegija, kuri yra svarbi užsienio investicija į vietos ekonomiką, ji pritraukia studentus iš visų bendruomenių, o jos tikslas – suteikti jaunimui perspektyvų ir skatinti verslumą, joje jaunimas supažindinamas su Europos profesiniais verslo, aplinkos ir viešojo valdymo standartais; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia esminę švietimo svarbą suteikiant jaunimui būtinų įgūdžių darbo rinkoje ir prisidedant prie etninių grupių susitaikymo; taigi ragina vyriausybę palaipsniui įvesti mažumų kalbų mokymą, ypač serbų kalbos albanų etninės grupės mokiniams ir albanų kalbos mokymą visoms mažumoms; teigiamai vertina tai, kad neseniai Mitrovicoje įsteigta Tarptautinė verslo kolegija, kuri yra svarbi užsienio investicija į vietos ekonomiką, ji pritraukia studentus iš visų bendruomenių, o jos tikslas – suteikti jaunimui perspektyvų ir skatinti verslumą, joje jaunimas supažindinamas su Europos profesiniais verslo, aplinkos ir viešojo valdymo standartais;

| 30. | pabrėžia, kad pagarba kultūros įvairovei visuomet yra europinio projekto esminė dalis ir kad religinis ir kultūros paveldas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti taiką ir saugumą regione; pabrėžia, kad derama kultūros paveldo apsauga svarbi visoms Kosovo bendruomenėms; ragina vyriausybę pradėti vykdyti numatytą kultūros paveldo sektoriaus institucijų reformą; pabrėžia, kad Kultūros paveldo paminklų sąrašo sudarymas yra svarbi išankstinė sąlyga įgyvendinti su kultūros paveldu susijusius teisės aktus; džiaugiasi Serbijos ortodoksų bažnyčios religinio ir kultūrinio paveldo apsaugos tarpininko veikla ir ragina visas suinteresuotąsias šalis aktyviai su juo bendradarbiauti; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad pagarba kultūros įvairovei visuomet yra europinio projekto esminė dalis ir kad religinis ir kultūros paveldas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti taiką ir saugumą regione; pabrėžia, kad derama kultūros paveldo apsauga svarbi visoms Kosovo bendruomenėms; ragina vyriausybę pradėti vykdyti numatytą kultūros paveldo sektoriaus institucijų reformą; pabrėžia, kad Kultūros paveldo paminklų sąrašo sudarymas yra svarbi išankstinė sąlyga įgyvendinti su kultūros paveldu susijusius teisės aktus; džiaugiasi Serbijos ortodoksų bažnyčios religinio ir kultūrinio paveldo apsaugos tarpininko veikla ir ragina visas suinteresuotąsias šalis aktyviai su juo bendradarbiauti;

| 31. | pabrėžia, kad akademiniai mainai turi būti remiami ir skatinami vykdant programas, pvz., „Erasmus Mundus“, siekiant, kad Kosovo piliečiai Europos Sąjungoje įgytų kvalifikaciją ir patirtį bei aktyviau bendrautų su ES piliečiais; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad akademiniai mainai turi būti remiami ir skatinami vykdant programas, pvz., „Erasmus Mundus“, siekiant, kad Kosovo piliečiai Europos Sąjungoje įgytų kvalifikaciją ir patirtį bei aktyviau bendrautų su ES piliečiais;

| 32. | ragina valdžios institucijas aktyviai remti pilietinę visuomenę ir jos įtraukimą į socialinės ir ekonomikos politikos formavimą visapusiškai remiant žodžio ir susirinkimų laisvę, pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį pilietinė visuomenė ir tarptautinės NVO atlieka etninių grupių susitaikymo procese, ir ragina Komisiją didinti jų veiklai skirtą finansinę paramą; todėl pabrėžia, kad būtina veiksmingai šiuos klausimus apibrėžti Kosovui skirtoje metinėje programoje, įgyvendinamoje pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę; pažymi, kad vyksta geras žmonių, ypač verslininkų, priklausiančių skirtingoms tautinėms bendruomenėms, bendradarbiavimas, ir kad Kosovo valdžios institucijos, pilietinė visuomenė ir tarptautinė bendruomenė turi dėti daugiau pastangų remdamos tokį bendradarbiavimą skatinančius vietos projektus; |
| --- | --- |

32.

ragina valdžios institucijas aktyviai remti pilietinę visuomenę ir jos įtraukimą į socialinės ir ekonomikos politikos formavimą visapusiškai remiant žodžio ir susirinkimų laisvę, pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį pilietinė visuomenė ir tarptautinės NVO atlieka etninių grupių susitaikymo procese, ir ragina Komisiją didinti jų veiklai skirtą finansinę paramą; todėl pabrėžia, kad būtina veiksmingai šiuos klausimus apibrėžti Kosovui skirtoje metinėje programoje, įgyvendinamoje pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę; pažymi, kad vyksta geras žmonių, ypač verslininkų, priklausiančių skirtingoms tautinėms bendruomenėms, bendradarbiavimas, ir kad Kosovo valdžios institucijos, pilietinė visuomenė ir tarptautinė bendruomenė turi dėti daugiau pastangų remdamos tokį bendradarbiavimą skatinančius vietos projektus;

| 33. | yra rimtai susirūpinęs dėl to, kad Kosovas ir toliau yra viena iš skurdžiausių Europos šalių, nedarbo lygis Kosove siekia per 40 proc.; pabrėžia, kad ši padėtis yra nestabili ir kad dėl sudėtingų gyvenimo sąlygų visuomenėje didėja nepasitenkinimas; ragina imtis skubių veiksmų siekiant pagerinti socialinių sistemų veiksmingumą, kad pažeidžiamoms visuomenės grupėms būtų suteiktas apsaugos tinklas, ir vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką siekiant sumažinti nedarbą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti Pasirengimo narystei pagalbos priemone siekiant stiprinti Kosovo socialinį ir ekonominį vystymąsi, ypač susijusį su jaunimu; ragina ES ir valstybes nares priimti kuo daugiau Kosovo piliečių dirbti sezoninius darbus bei tuose sektoriuose, kuriuose trūksta darbo jėgos; |
| --- | --- |

33.

yra rimtai susirūpinęs dėl to, kad Kosovas ir toliau yra viena iš skurdžiausių Europos šalių, nedarbo lygis Kosove siekia per 40 proc.; pabrėžia, kad ši padėtis yra nestabili ir kad dėl sudėtingų gyvenimo sąlygų visuomenėje didėja nepasitenkinimas; ragina imtis skubių veiksmų siekiant pagerinti socialinių sistemų veiksmingumą, kad pažeidžiamoms visuomenės grupėms būtų suteiktas apsaugos tinklas, ir vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką siekiant sumažinti nedarbą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti Pasirengimo narystei pagalbos priemone siekiant stiprinti Kosovo socialinį ir ekonominį vystymąsi, ypač susijusį su jaunimu; ragina ES ir valstybes nares priimti kuo daugiau Kosovo piliečių dirbti sezoninius darbus bei tuose sektoriuose, kuriuose trūksta darbo jėgos;

| 34. | mano, kad ekonominis vystymasis yra pagrindinė svarbių šalies problemų sprendimo priemonė, įskaitant jo gyvybiškai svarbų indėlį į moterų ir mažumų padėties gerinimą ir į geresnių sąlygų įvairių etninių grupių santykiams kūrimą; šiuo tikslu pabrėžia žemės ūkio sektoriaus svarbą; teigiamai vertina daugelį rengiamų šios srities įstatymų ir ragina juos greitai priimti; vis dėlto pabrėžia, kad veiksmingas jau priimtos teisinės sistemos įgyvendinimas yra sąlygų šalyje gerinimo prielaida; |
| --- | --- |

34.

mano, kad ekonominis vystymasis yra pagrindinė svarbių šalies problemų sprendimo priemonė, įskaitant jo gyvybiškai svarbų indėlį į moterų ir mažumų padėties gerinimą ir į geresnių sąlygų įvairių etninių grupių santykiams kūrimą; šiuo tikslu pabrėžia žemės ūkio sektoriaus svarbą; teigiamai vertina daugelį rengiamų šios srities įstatymų ir ragina juos greitai priimti; vis dėlto pabrėžia, kad veiksmingas jau priimtos teisinės sistemos įgyvendinimas yra sąlygų šalyje gerinimo prielaida;

| 35. | pabrėžia, kad Kosovas turėtų pasirinkti tinkamą ekonominę politiką, kurią įgyvendinant būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas, aplinkos apsauga, darbo vietų kūrimas ir socialinės atskirties mažinimas; ragina Kosovo valdžios institucijas gerinti ekonomines sąlygas užsienio investicijoms ir didinti prekybos santykių skaidrumą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad Kosovas turėtų pasirinkti tinkamą ekonominę politiką, kurią įgyvendinant būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas, aplinkos apsauga, darbo vietų kūrimas ir socialinės atskirties mažinimas; ragina Kosovo valdžios institucijas gerinti ekonomines sąlygas užsienio investicijoms ir didinti prekybos santykių skaidrumą;

| 36. | ragina imtis aktyvių veiksmų energetikos srityje siekiant užtikrinti Kosovo vystymuisi būtiną energetinį saugumą; pabrėžia, kad didelis šios srities infrastruktūros poreikis suteikia progą įvairinti energijos tiekimą naudojant daugiau ekologinių šaltinių, modernizuoti ir didinti elektros tinklų energijos naudojimo veiksmingumą ir įdiegti geriausias turimas technologijas, taip pat ir planuojamose anglimis kūrenamose elektrinėse; ragina nedelsiant uždaryti Kosovo A atominę elektrinę ir kuo greičiau – Kosovo B atominę elektrinę nedarant žalos šalies energetiniams poreikiams; |
| --- | --- |

36.

ragina imtis aktyvių veiksmų energetikos srityje siekiant užtikrinti Kosovo vystymuisi būtiną energetinį saugumą; pabrėžia, kad didelis šios srities infrastruktūros poreikis suteikia progą įvairinti energijos tiekimą naudojant daugiau ekologinių šaltinių, modernizuoti ir didinti elektros tinklų energijos naudojimo veiksmingumą ir įdiegti geriausias turimas technologijas, taip pat ir planuojamose anglimis kūrenamose elektrinėse; ragina nedelsiant uždaryti Kosovo A atominę elektrinę ir kuo greičiau – Kosovo B atominę elektrinę nedarant žalos šalies energetiniams poreikiams;

| 37. | ragina Kosovo valdžios institucijas toliau investuoti į atsinaujinančios energijos išteklius bei ieškoti regioninių partnerių, kurie bendradarbiautų šioje srityje; |
| --- | --- |

37.

ragina Kosovo valdžios institucijas toliau investuoti į atsinaujinančios energijos išteklius bei ieškoti regioninių partnerių, kurie bendradarbiautų šioje srityje;

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant Kosovo transporto politiką iki šiol didžiausias dėmesys buvo skiriamas kelių statybai; apgailestauja dėl prastos viešojo transporto, ypač geležinkelių, būklės; ragina Kosovo vyriausybę visiškai pasinaudoti Pasirengimo narystei pagalbos priemonės lėšomis tam, kad būtų plėtojami, atnaujinami ir modernizuojami geležinkelių tinklai ir pagerintas susisiekimas su kaimyninėmis šalimis žmonėms ir kroviniams siekiant, kad judumas taptų tausus; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant Kosovo transporto politiką iki šiol didžiausias dėmesys buvo skiriamas kelių statybai; apgailestauja dėl prastos viešojo transporto, ypač geležinkelių, būklės; ragina Kosovo vyriausybę visiškai pasinaudoti Pasirengimo narystei pagalbos priemonės lėšomis tam, kad būtų plėtojami, atnaujinami ir modernizuojami geležinkelių tinklai ir pagerintas susisiekimas su kaimyninėmis šalimis žmonėms ir kroviniams siekiant, kad judumas taptų tausus;

| 39. | išreiškia susirūpinimą dėl plačiai paplitusių aplinkosaugos problemų, darančių neigiamą įtaką žemei, orui ir vandeniui, ir ragina vyriausybę pakeisti ir įgyvendinti teisinę sistemą, kad ji būtų suderinta su ES standartais, ir švietimą aplinkosaugos tema padaryti pagrindiniu švietimo elementu; |
| --- | --- |

39.

išreiškia susirūpinimą dėl plačiai paplitusių aplinkosaugos problemų, darančių neigiamą įtaką žemei, orui ir vandeniui, ir ragina vyriausybę pakeisti ir įgyvendinti teisinę sistemą, kad ji būtų suderinta su ES standartais, ir švietimą aplinkosaugos tema padaryti pagrindiniu švietimo elementu;

| 40. | pabrėžia būtinybę sustiprinti ES veiklą Kosove atsižvelgiant į Europos išorės veiksmų tarnybos raidą, ES delegacijų pasaulyje kūrimą ir Europos Komisijos ryšių palaikymo tarnybos pakeitimą ES delegacija, siekiant gerinti ES veiksmų Kosove efektyvumą ir koordinavimą; pažymi, kad Belgrade atidarytas naujas ES biuras ES specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimams vykdyti, veikiantis atskirai nuo esamos ES delegacijos Serbijoje; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia būtinybę sustiprinti ES veiklą Kosove atsižvelgiant į Europos išorės veiksmų tarnybos raidą, ES delegacijų pasaulyje kūrimą ir Europos Komisijos ryšių palaikymo tarnybos pakeitimą ES delegacija, siekiant gerinti ES veiksmų Kosove efektyvumą ir koordinavimą; pažymi, kad Belgrade atidarytas naujas ES biuras ES specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimams vykdyti, veikiantis atskirai nuo esamos ES delegacijos Serbijoje;

| 41. | apgailestauja, kad nepakankamai skaidriai neseniai pratęsti ES specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimai, taip pat labai padidinta asignavimų; primena, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, priimant naują tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto reikės deramai atsižvelgti į reikalavimą Europos Parlamentui teikti informaciją; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja, kad nepakankamai skaidriai neseniai pratęsti ES specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimai, taip pat labai padidinta asignavimų; primena, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, priimant naują tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto reikės deramai atsižvelgti į reikalavimą Europos Parlamentui teikti informaciją;

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai ir Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui-Tarptautiniam civiliniam įgaliotiniui Kosove, Kosovo vyriausybei ir asamblėjai, Serbijos vyriausybei, Tarptautinės iniciatyvinės grupės Kosovo klausimu nariams ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai. |
| --- | --- |

42.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai ir Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui-Tarptautiniam civiliniam įgaliotiniui Kosove, Kosovo vyriausybei ir asamblėjai, Serbijos vyriausybei, Tarptautinės iniciatyvinės grupės Kosovo klausimu nariams ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai.

---

(1)  Pagal JTST rezoliuciją 1244 (1999).

(2)  OL C 27 E, 2008 01 31, p. 207.

(3)  OL C 67 E, 2010 03 18, p. 126.

(4)  OL L 336, 2009 12 18, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0097.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/85

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisAlbanija

P7_TA(2010)0282

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Albanijos

2011/C 351 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2009)0533) ir pridedamą 2009 m. spalio 14 d. 2009 m. Albanijos pažangos ataskaitą (SEC(2009)1337),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/210/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Albanija, panaikinantis sprendimą 2006/54/EB (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 3–4 d. įvykusį pirmąjį ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį,

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. Albanijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/821/EB dėl Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo (2),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 19–20 d. 16-ojo ES ir Albanijos tarpparlamentinio susitikimo rekomendacijas,

atsižvelgdamas į savo sprendimą dažniau rengti politines diskusijas su Albanija parlamentiniu lygmeniu įsigaliojus Stabilizavimo ir asociacijos susitarimui,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rezoliuciją Nr. 1709(2010) dėl demokratinių institucijų veikimo Albanijoje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose patvirtintame atnaujintame konsensuse dėl plėtros dar kartą patvirtinama, kad Vakarų Balkanų ateitis yra susijusi su ES, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose patvirtintame atnaujintame konsensuse dėl plėtros dar kartą patvirtinama, kad Vakarų Balkanų ateitis yra susijusi su ES,

| B. | kadangi ES integracijos perspektyvoje skatinama vykdyti keletą reformų Vakarų Balkanų regione ir ši perspektyva turėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį skatinant taiką, stabilumą ir konfliktų prevenciją šiame regione, stiprinant gerus kaimynystės santykius ir tenkinant ekonominius bei socialinius poreikius užtikrinant tvarų vystymąsi, kadangi norint, kad narystės perspektyva būtų reali, neužtenka atlikti administracinę ar techninę procedūrą, taip pat reikia atitinkamų sprendimų priėmėjų valstybėse narėse nepaviršutiniško politinio įsipareigojimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES integracijos perspektyvoje skatinama vykdyti keletą reformų Vakarų Balkanų regione ir ši perspektyva turėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį skatinant taiką, stabilumą ir konfliktų prevenciją šiame regione, stiprinant gerus kaimynystės santykius ir tenkinant ekonominius bei socialinius poreikius užtikrinant tvarų vystymąsi, kadangi norint, kad narystės perspektyva būtų reali, neužtenka atlikti administracinę ar techninę procedūrą, taip pat reikia atitinkamų sprendimų priėmėjų valstybėse narėse nepaviršutiniško politinio įsipareigojimo,

| C. | kadangi 2009 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas su Albanija; kadangi 2009 m. balandžio 28 d. šalis pateikė paraišką dėl narystės ES ir 2010 m. balandžio 14 d. pateikė savo atsakymus į Komisijos parengtą pasirengimo narystei klausimyną; kadangi Komisija rengia savo nuomonę šiuo klausimu, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas su Albanija; kadangi 2009 m. balandžio 28 d. šalis pateikė paraišką dėl narystės ES ir 2010 m. balandžio 14 d. pateikė savo atsakymus į Komisijos parengtą pasirengimo narystei klausimyną; kadangi Komisija rengia savo nuomonę šiuo klausimu,

| D. | kadangi kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo tos šalies pastangų laikytis Kopenhagos kriterijų bei Stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų, |
| --- | --- |

D.

kadangi kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo tos šalies pastangų laikytis Kopenhagos kriterijų bei Stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų,

| 1. | remdamasis 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Saloniukuose išvadomis, 2006 m. kovo 11 d. Zalcburgo deklaracija ir vėlesnėmis atitinkamomis Tarybos išvadomis, dar kartą išreiškia savo pritarimą Albanijos paraiškai dėl narystės ES (ir visų kitų Vakarų Balkanų šalių būsimai narystei ES), kai ji pasieks tam tikro politikos stabilumo ir patikimumo lygio bei visiškai įgyvendins Kopenhagos kriterijus; |
| --- | --- |

1.

remdamasis 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Saloniukuose išvadomis, 2006 m. kovo 11 d. Zalcburgo deklaracija ir vėlesnėmis atitinkamomis Tarybos išvadomis, dar kartą išreiškia savo pritarimą Albanijos paraiškai dėl narystės ES (ir visų kitų Vakarų Balkanų šalių būsimai narystei ES), kai ji pasieks tam tikro politikos stabilumo ir patikimumo lygio bei visiškai įgyvendins Kopenhagos kriterijus;

| 2. | pripažįsta, kad Albanija padarė pažangą vykdydama reformas, tačiau pabrėžia, jog reikia toliau dėti dideles pastangas, kurios būtinos siekiant stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei užtikrinti šios šalies tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad Albanija padarė pažangą vykdydama reformas, tačiau pabrėžia, jog reikia toliau dėti dideles pastangas, kurios būtinos siekiant stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei užtikrinti šios šalies tvarų vystymąsi;

| 3. | su pasitenkinimu pažymi, kad Albanija 2010 m. balandžio 14 d. pateikė atsakymus į Komisijos klausimyną, reikalingą nuomonei apie šalies paraišką dėl narystės ES parengti, ir kartu pabrėžia, kad šalies kandidatės pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo jos gebėjimo atitikti Kopenhagos kriterijus, įskaitant demokratiją užtikrinančių institucijų stabilumą; |
| --- | --- |

3.

su pasitenkinimu pažymi, kad Albanija 2010 m. balandžio 14 d. pateikė atsakymus į Komisijos klausimyną, reikalingą nuomonei apie šalies paraišką dėl narystės ES parengti, ir kartu pabrėžia, kad šalies kandidatės pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo jos gebėjimo atitikti Kopenhagos kriterijus, įskaitant demokratiją užtikrinančių institucijų stabilumą;

| 4. | tikisi, kad Albanijos Vyriausybė ir opozicija aiškiai supranta, jog svarbiausia įveikti dabartinius politinius nesutarimus siekiant integruoti šalį į ES ir prisidėti prie Albanijos europinių siekių; dar kartą primena Užsienio reikalų tarybos 2010 m. birželio 14 d. posėdyje pasiektą išvadą, kurioje sakoma, kad dabar būtina surasti ilgalaikį susidariusios politinės krizės sprendimą ir kad Albanijos vyriausybė ir opozicija kartu yra atsakingos už tai, kad būtų skaidriai ir visapusiškai laikantis Albanijos Konstitucijos nedelsiant surasti sprendimai ir būdai jų šaliai toliau žengti narystės ES link; |
| --- | --- |

4.

tikisi, kad Albanijos Vyriausybė ir opozicija aiškiai supranta, jog svarbiausia įveikti dabartinius politinius nesutarimus siekiant integruoti šalį į ES ir prisidėti prie Albanijos europinių siekių; dar kartą primena Užsienio reikalų tarybos 2010 m. birželio 14 d. posėdyje pasiektą išvadą, kurioje sakoma, kad dabar būtina surasti ilgalaikį susidariusios politinės krizės sprendimą ir kad Albanijos vyriausybė ir opozicija kartu yra atsakingos už tai, kad būtų skaidriai ir visapusiškai laikantis Albanijos Konstitucijos nedelsiant surasti sprendimai ir būdai jų šaliai toliau žengti narystės ES link;

| 5. | apgailestauja dėl po 2009 m. birželio mėn. įvykusių parlamento rinkimų įsivyravusios politinės krizės ir pabrėžia, kad visapusiškai veikiančios atstovaujamosios institucijos (ypač parlamentas) – tai bendros demokratinės sistemos pagrindas ir, kaip pagrindinis Europos partnerystės prioritetas, svarbus ES integracijos politinis kriterijus; palankiai vertina opozicijos sprendimą aktyviai dalyvauti Albanijos parlamento darbe, bet apgailestauja, kad, nepaisant neseniai įvykusių pokalbių, prie kurių prisidėjo ES, vis dar nepasiektas sutarimas dėl 2009 m. rinkimų; primygtinai ragina visas politines šalis prisiimti savo pareigas ir dalyvauti konstruktyviame politiniame dialoge, įskaitant diskusijas dėl naujo rinkimų įstatymo, kuriame būtų užtikrintas visapusiškai skaidrus rinkimų procesas būsimiems rinkimams; pabrėžia, kad šią krizę galima išspręsti tik visapusiškai laikantis konstitucijos ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl po 2009 m. birželio mėn. įvykusių parlamento rinkimų įsivyravusios politinės krizės ir pabrėžia, kad visapusiškai veikiančios atstovaujamosios institucijos (ypač parlamentas) – tai bendros demokratinės sistemos pagrindas ir, kaip pagrindinis Europos partnerystės prioritetas, svarbus ES integracijos politinis kriterijus; palankiai vertina opozicijos sprendimą aktyviai dalyvauti Albanijos parlamento darbe, bet apgailestauja, kad, nepaisant neseniai įvykusių pokalbių, prie kurių prisidėjo ES, vis dar nepasiektas sutarimas dėl 2009 m. rinkimų; primygtinai ragina visas politines šalis prisiimti savo pareigas ir dalyvauti konstruktyviame politiniame dialoge, įskaitant diskusijas dėl naujo rinkimų įstatymo, kuriame būtų užtikrintas visapusiškai skaidrus rinkimų procesas būsimiems rinkimams; pabrėžia, kad šią krizę galima išspręsti tik visapusiškai laikantis konstitucijos ir skaidrumo principų;

| 6. | mano, kad turėtų būti kuo greičiau įgyvendintas pagrindinis susitarimas dėl 2009 m. Parlamento rinkimų tyrimo parlamentinės komisijos (jos pirmininkas ir dauguma narių būtų iš opozicijos ir ji būtų įgaliota ištirti rinkimų medžiagą) įsteigimo; pabrėžia, jog ši tyrimo komisija turėtų pateikti savo išvadas laiku, kad parlamentas, remdamasis komisijos nustatytais faktais ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ESBO DIŽTT) pateiktais pasiūlymais, galėtų priimti naujus teisės aktus gerokai prieš būsimus vietos ir regioninius rinkimus; |
| --- | --- |

6.

mano, kad turėtų būti kuo greičiau įgyvendintas pagrindinis susitarimas dėl 2009 m. Parlamento rinkimų tyrimo parlamentinės komisijos (jos pirmininkas ir dauguma narių būtų iš opozicijos ir ji būtų įgaliota ištirti rinkimų medžiagą) įsteigimo; pabrėžia, jog ši tyrimo komisija turėtų pateikti savo išvadas laiku, kad parlamentas, remdamasis komisijos nustatytais faktais ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ESBO DIŽTT) pateiktais pasiūlymais, galėtų priimti naujus teisės aktus gerokai prieš būsimus vietos ir regioninius rinkimus;

| 7. | ragina vyriausybę ir opoziciją, jei nebus rastas sprendimas be išorės pagalbos, susitarti dėl tarpininkavimo, pvz., kartu pakviesti Europos Tarybos ir (arba) Europos Parlamento atstovus; |
| --- | --- |

7.

ragina vyriausybę ir opoziciją, jei nebus rastas sprendimas be išorės pagalbos, susitarti dėl tarpininkavimo, pvz., kartu pakviesti Europos Tarybos ir (arba) Europos Parlamento atstovus;

| 8. | ragina Albanijos valdžios institucijas kuo greičiau parengti ir įgyvendinti bendru sutarimu pagrįstą Parlamento darbo tvarkos taisyklių reformą, kuria bus užtikrinta administracinių ir finansinių išteklių skaidrumas, aukštos kokybės teisės aktai, grindžiami didele patirtimi, geresni parlamento priežiūros gebėjimai ir atitinkamos teisės, taip pat opozicijos atstovavimas parlamento komisijose ir parlamentinėje veikloje; ragina abi šalis – daugumą ir opoziciją – plėtoti konstruktyvų dialogą, kad būtų užtikrintas atviras ir skaidrus teisėkūros procesas konsultuojantis su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis ir pilietinės visuomenės dalyviais, siekiant nebevilkinant priimti ir patvirtinti svarbiausius teisės aktus, įskaitant įstatymus, kuriems priimti reikalinga 3/5 balsų dauguma; |
| --- | --- |

8.

ragina Albanijos valdžios institucijas kuo greičiau parengti ir įgyvendinti bendru sutarimu pagrįstą Parlamento darbo tvarkos taisyklių reformą, kuria bus užtikrinta administracinių ir finansinių išteklių skaidrumas, aukštos kokybės teisės aktai, grindžiami didele patirtimi, geresni parlamento priežiūros gebėjimai ir atitinkamos teisės, taip pat opozicijos atstovavimas parlamento komisijose ir parlamentinėje veikloje; ragina abi šalis – daugumą ir opoziciją – plėtoti konstruktyvų dialogą, kad būtų užtikrintas atviras ir skaidrus teisėkūros procesas konsultuojantis su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis ir pilietinės visuomenės dalyviais, siekiant nebevilkinant priimti ir patvirtinti svarbiausius teisės aktus, įskaitant įstatymus, kuriems priimti reikalinga 3/5 balsų dauguma;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad buvo patobulinta rinkimų proceso teisinė ir administracinė sistema, ir pažymi, kad Bendrojoje nuomonėje dėl Albanijos Respublikos rinkimų kodekso Venecijos komitetas pateikė teigiamą bendrą įvertinimą; be to, pažymi, kad pagal ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ESBO DIŽTT) įvertinimą 2009 m. birželio mėn. įvykę parlamento rinkimai atitiko daugelį tarptautinių normų, tačiau nepasiektas pasitikėjimo rinkimų procesu sustiprinimo tikslas; atkreipia dėmesį, kad reikia visapusiškai įgyvendinti ESBO DIŽTT galutinėje ataskaitoje išvardytas rekomendacijas dėl 2009 m. parlamento rinkimų, ir ragina Albanijos parlamento daugumos ir opozicijos atstovus nedelsiant pradėti bendradarbiauti siekiant visapusiškai įgyvendinti šias rekomendacijas; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad buvo patobulinta rinkimų proceso teisinė ir administracinė sistema, ir pažymi, kad Bendrojoje nuomonėje dėl Albanijos Respublikos rinkimų kodekso Venecijos komitetas pateikė teigiamą bendrą įvertinimą; be to, pažymi, kad pagal ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ESBO DIŽTT) įvertinimą 2009 m. birželio mėn. įvykę parlamento rinkimai atitiko daugelį tarptautinių normų, tačiau nepasiektas pasitikėjimo rinkimų procesu sustiprinimo tikslas; atkreipia dėmesį, kad reikia visapusiškai įgyvendinti ESBO DIŽTT galutinėje ataskaitoje išvardytas rekomendacijas dėl 2009 m. parlamento rinkimų, ir ragina Albanijos parlamento daugumos ir opozicijos atstovus nedelsiant pradėti bendradarbiauti siekiant visapusiškai įgyvendinti šias rekomendacijas;

| 10. | apgailestauja, kad parlamentinio Teisės komiteto posėdžiuose, įvykusiuose prieš Albanijos parlamento 2010 m. kovo 18 d. plenarinį posėdį, dauguma ir opozicija nesutarė pasiūlymų dėl 2009 m. rinkimų tyrimo komisijos klausimais; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad parlamentinio Teisės komiteto posėdžiuose, įvykusiuose prieš Albanijos parlamento 2010 m. kovo 18 d. plenarinį posėdį, dauguma ir opozicija nesutarė pasiūlymų dėl 2009 m. rinkimų tyrimo komisijos klausimais;

| 11. | pabrėžia, jog skubiai reikia pasiekti visų partijų konsensusą dėl ekonominių, politinių ir socialinių reformų, kad būtų padidinta Albanijos piliečių gerovė ir sudarytos sąlygos šaliai daryti pažangą siekiant narystės ES; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog skubiai reikia pasiekti visų partijų konsensusą dėl ekonominių, politinių ir socialinių reformų, kad būtų padidinta Albanijos piliečių gerovė ir sudarytos sąlygos šaliai daryti pažangą siekiant narystės ES;

| 12. | palankiai vertina Komisijos 2010 m. gegužės 27 d. priimtą pasiūlymą dėl teisės akto dėl vizų režimo liberalizavimo ir ragina Komisiją patikrinti, ar visi likusieji reikalavimai įgyvendinti per artimiausius mėnesius, kadangi siekiama Tarybai ir Parlamentui suteikti galimybę patvirtinti vizų netaikymo režimą Albanijos piliečiams iki 2010 m. pabaigos; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Komisijos 2010 m. gegužės 27 d. priimtą pasiūlymą dėl teisės akto dėl vizų režimo liberalizavimo ir ragina Komisiją patikrinti, ar visi likusieji reikalavimai įgyvendinti per artimiausius mėnesius, kadangi siekiama Tarybai ir Parlamentui suteikti galimybę patvirtinti vizų netaikymo režimą Albanijos piliečiams iki 2010 m. pabaigos;

| 13. | palankiai vertina visų partijų politinį pritarimą dėl vizų režimo liberalizavimo, išreikštą Albanijos parlamento 2010 m. kovo 11 d. priimtoje rezoliucijoje; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina visų partijų politinį pritarimą dėl vizų režimo liberalizavimo, išreikštą Albanijos parlamento 2010 m. kovo 11 d. priimtoje rezoliucijoje;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu gerbti ir ginti žmogaus teises ir mažumų teises, nes tai yra pagrindinis prioritetas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu gerbti ir ginti žmogaus teises ir mažumų teises, nes tai yra pagrindinis prioritetas;

| 15. | primena, kad visada reikėtų užtikrinti asmens duomenų apsaugą, jos negalima savavališkai nepaisyti, ir ragina valdžios institucijas leisti įstatymus ir veikti vadovaujantis šiuo principu; |
| --- | --- |

15.

primena, kad visada reikėtų užtikrinti asmens duomenų apsaugą, jos negalima savavališkai nepaisyti, ir ragina valdžios institucijas leisti įstatymus ir veikti vadovaujantis šiuo principu;

| 16. | džiaugiasi pažanga, padaryta teisminės sistemos srityje, tačiau pabrėžia, kad kol kas vyksta tik ankstyvasis reformų įgyvendinimo etapas; mano, kad teismų reforma, įskaitant teismų sprendimų vykdymo užtikrinimą, yra pagrindinė išankstinė Albanijos paraiškos dėl narystės ES tenkinimo proceso sąlyga, ir pabrėžia, kad demokratinėje visuomenėje svarbu atskirti valdžias; pabrėžia, kad skaidri, nešališka ir veiksminga teismų valdžia, nepriklausanti nuo jokio politinio ar kitokio spaudimo ar kontrolės, yra itin svarbi užtikrinant teisės viršenybės principą, ir ragina skubiai patvirtinti išsamią ilgalaikę šios srities strategiją, įskaitant reikalingų teisės aktų ir įgyvendinimo priemonių priėmimo gaires; ragina opoziciją prisidėti prie reformos rengimo ir visapusiškai remti teisinės sistemos reformą; be to, pabrėžia, kad teismų valdžiai reikia suteikti pakankamą finansavimą, kad ji galėtų veiksmingai veikti visoje šalyje; taigi laukia naujų pagalbos iniciatyvų iš Komisijos ir šiuo klausimu palankiai vertina neseniai įvykusį iškilmingą Sunkių nusikaltimų teismo Tiranoje atidarymą; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi pažanga, padaryta teisminės sistemos srityje, tačiau pabrėžia, kad kol kas vyksta tik ankstyvasis reformų įgyvendinimo etapas; mano, kad teismų reforma, įskaitant teismų sprendimų vykdymo užtikrinimą, yra pagrindinė išankstinė Albanijos paraiškos dėl narystės ES tenkinimo proceso sąlyga, ir pabrėžia, kad demokratinėje visuomenėje svarbu atskirti valdžias; pabrėžia, kad skaidri, nešališka ir veiksminga teismų valdžia, nepriklausanti nuo jokio politinio ar kitokio spaudimo ar kontrolės, yra itin svarbi užtikrinant teisės viršenybės principą, ir ragina skubiai patvirtinti išsamią ilgalaikę šios srities strategiją, įskaitant reikalingų teisės aktų ir įgyvendinimo priemonių priėmimo gaires; ragina opoziciją prisidėti prie reformos rengimo ir visapusiškai remti teisinės sistemos reformą; be to, pabrėžia, kad teismų valdžiai reikia suteikti pakankamą finansavimą, kad ji galėtų veiksmingai veikti visoje šalyje; taigi laukia naujų pagalbos iniciatyvų iš Komisijos ir šiuo klausimu palankiai vertina neseniai įvykusį iškilmingą Sunkių nusikaltimų teismo Tiranoje atidarymą;

| 17. | teigiamai vertina tai, kad Konstitucinis teismas sustabdė liustracijos įstatymo įgyvendinimą, ir kad šiuo metu šis įstatymas yra persvarstomas; prašo, kad rengiant įstatymo projektą būtų plačiai konsultuojamasi ir siekiama konsensuso, ypač su Venecijos komisija, ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti konstitucinių institucijų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina tai, kad Konstitucinis teismas sustabdė liustracijos įstatymo įgyvendinimą, ir kad šiuo metu šis įstatymas yra persvarstomas; prašo, kad rengiant įstatymo projektą būtų plačiai konsultuojamasi ir siekiama konsensuso, ypač su Venecijos komisija, ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti konstitucinių institucijų nepriklausomumą;

| 18. | teigiamai vertina tai, kad buvo imtasi kovos su korupcija priemonių, ir ypač tai, kad priimtas bendras 2010 m. Kovos su korupcija veiksmų planas; pažymi, kad kova su korupcija išlieka pagrindiniu politiniu iššūkiu, kad įstatymų įgyvendinimo užtikrinimas ir baudžiamasis persekiojimas tebėra silpni ir kad reikia imtis kitų kategoriškų priemonių siekiant ištaisyti padėtį, kai korupcinę veiklą vykdę asmenys lieka nebausti; pabrėžia, kad reikia įsteigti informacijos apie tyrimus ir teistumą registrą, net ir aukšto rango pareigūnų korupcijos atvejais, ir toliau įgyvendinti naujausias GRECO grupės rekomendacijas, visų pirma rekomendaciją dėl imunitetą įgyjančių pareigūnų sąrašo sutrumpinimo; palankiai vertina strateginių dokumentų paskelbimą, kad būtų galima stebėti, kaip jie įgyvendinami; be to, ragina priimti visiško politinių partijų finansavimo skaidrumo užtikrinimo teisinę bazę; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina tai, kad buvo imtasi kovos su korupcija priemonių, ir ypač tai, kad priimtas bendras 2010 m. Kovos su korupcija veiksmų planas; pažymi, kad kova su korupcija išlieka pagrindiniu politiniu iššūkiu, kad įstatymų įgyvendinimo užtikrinimas ir baudžiamasis persekiojimas tebėra silpni ir kad reikia imtis kitų kategoriškų priemonių siekiant ištaisyti padėtį, kai korupcinę veiklą vykdę asmenys lieka nebausti; pabrėžia, kad reikia įsteigti informacijos apie tyrimus ir teistumą registrą, net ir aukšto rango pareigūnų korupcijos atvejais, ir toliau įgyvendinti naujausias GRECO grupės rekomendacijas, visų pirma rekomendaciją dėl imunitetą įgyjančių pareigūnų sąrašo sutrumpinimo; palankiai vertina strateginių dokumentų paskelbimą, kad būtų galima stebėti, kaip jie įgyvendinami; be to, ragina priimti visiško politinių partijų finansavimo skaidrumo užtikrinimo teisinę bazę;

| 19. | palankiai vertina planus įsteigti Viešojo administravimo institutą ir ragina imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant viešojo administravimo reformos strategiją ir užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Valstybės tarnybos įstatymo bei taikoma tinkama žmoniškųjų išteklių valdymo sistema; atkreipia dėmesį į viešojo administravimo politizavimo vykdant neskaidrias įdarbinimo procedūras pavojų ir į laikinų darbuotojų priėmimo nesilaikant įstatymo praktiką bei ragina valdžios institucijas nutraukti šią veiklą ir taikyti privalumais grindžiamą depolitizuotos valstybės tarnybos sistemą, kuri taip pat padėtų didinti piliečių pasitikėjimą viešuoju administravimu; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina planus įsteigti Viešojo administravimo institutą ir ragina imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant viešojo administravimo reformos strategiją ir užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Valstybės tarnybos įstatymo bei taikoma tinkama žmoniškųjų išteklių valdymo sistema; atkreipia dėmesį į viešojo administravimo politizavimo vykdant neskaidrias įdarbinimo procedūras pavojų ir į laikinų darbuotojų priėmimo nesilaikant įstatymo praktiką bei ragina valdžios institucijas nutraukti šią veiklą ir taikyti privalumais grindžiamą depolitizuotos valstybės tarnybos sistemą, kuri taip pat padėtų didinti piliečių pasitikėjimą viešuoju administravimu;

| 20. | pabrėžia ypatingą profesionalių, nepriklausomų ir pliuralistinių valstybinių ir privačių žiniasklaidos priemonių, kurios yra demokratijos kertinis akmuo, svarbą; sunerimęs, kad padaryta nedaug pažangos baigiant kurti teisinę žiniasklaidos sistemą; ragina valdžios institucijas imtis visų priemonių siekiant priimti ir įgyvendinti ES standartus atitinkančią teisinę sistemą ir užtikrinti žiniasklaidos priemonių laisvę nuo politinės, įskaitant vykdomąją, valdžios ir kitokio kišimosi; susirūpinęs dėl Nacionalinei radijo ir televizijos tarybai daromo politinio spaudimo ir ragina atitinkamas valdžios institucijas užtikrinti jos nepriklausomybę; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti žiniasklaidos nuosavybės ir finansavimo skaidrumą; apgailestauja, kad nėra nustatytos žurnalistų darbo teisės ir tokiu būdu jiems sudaroma mažiau galimybių dirbti objektyviai ir nepriklausomai, ir primygtinai ragina valdžios institucijas imtis atitinkamų veiksmų siekiant ištaisyti šią padėtį; ypač ragina priimti teisės aktų, kuriais būtų sprendžiamas elektroninio transliavimo klausimas, ir keisti civilinį kodeksą, kad šmeižtas ir garbės ir orumo įžeidimas būtų dekriminalizuoti; palankiai vertina tai, kad vyriausybė neriboja prieigos prie interneto, ir ragina vyriausybę sudaryti daugiau galimybių visiems piliečiams naudotis internetu; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia ypatingą profesionalių, nepriklausomų ir pliuralistinių valstybinių ir privačių žiniasklaidos priemonių, kurios yra demokratijos kertinis akmuo, svarbą; sunerimęs, kad padaryta nedaug pažangos baigiant kurti teisinę žiniasklaidos sistemą; ragina valdžios institucijas imtis visų priemonių siekiant priimti ir įgyvendinti ES standartus atitinkančią teisinę sistemą ir užtikrinti žiniasklaidos priemonių laisvę nuo politinės, įskaitant vykdomąją, valdžios ir kitokio kišimosi; susirūpinęs dėl Nacionalinei radijo ir televizijos tarybai daromo politinio spaudimo ir ragina atitinkamas valdžios institucijas užtikrinti jos nepriklausomybę; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti žiniasklaidos nuosavybės ir finansavimo skaidrumą; apgailestauja, kad nėra nustatytos žurnalistų darbo teisės ir tokiu būdu jiems sudaroma mažiau galimybių dirbti objektyviai ir nepriklausomai, ir primygtinai ragina valdžios institucijas imtis atitinkamų veiksmų siekiant ištaisyti šią padėtį; ypač ragina priimti teisės aktų, kuriais būtų sprendžiamas elektroninio transliavimo klausimas, ir keisti civilinį kodeksą, kad šmeižtas ir garbės ir orumo įžeidimas būtų dekriminalizuoti; palankiai vertina tai, kad vyriausybė neriboja prieigos prie interneto, ir ragina vyriausybę sudaryti daugiau galimybių visiems piliečiams naudotis internetu;

| 21. | palankiai vertina teisinės sistemos, kurią taikant būtų sprendžiamos organizuoto nusikalstamumo keliamos problemos ir užkertamas joms kelias, įskaitant pinigų plovimą, prekybą narkotikais ir žmonėmis, nustatymą; atkreipia dėmesį į pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu, tačiau pažymi, jog reikia imtis tolesnių įgyvendinimo veiksmų ir jog būtina sutelkti visus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų; pabrėžia veiksmingo tyrimo, nusikaltėlių persekiojimo ir baudimo svarbą; teigiamai vertina sprendimą įsteigti tarpinstitucinį kovos su organizuotu nusikalstamumu ir nelegalia prekyba priemonių komitetą, kuriam vadovauja ministras pirmininkas; pabrėžia, kad dėl regione išplitusio organizuoto nusikalstamumo reikia dėti daugiau pastangų siekiant gerinti policijos ir teismų bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, įskaitant bendrą patruliavimą pasienyje; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina teisinės sistemos, kurią taikant būtų sprendžiamos organizuoto nusikalstamumo keliamos problemos ir užkertamas joms kelias, įskaitant pinigų plovimą, prekybą narkotikais ir žmonėmis, nustatymą; atkreipia dėmesį į pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu, tačiau pažymi, jog reikia imtis tolesnių įgyvendinimo veiksmų ir jog būtina sutelkti visus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų; pabrėžia veiksmingo tyrimo, nusikaltėlių persekiojimo ir baudimo svarbą; teigiamai vertina sprendimą įsteigti tarpinstitucinį kovos su organizuotu nusikalstamumu ir nelegalia prekyba priemonių komitetą, kuriam vadovauja ministras pirmininkas; pabrėžia, kad dėl regione išplitusio organizuoto nusikalstamumo reikia dėti daugiau pastangų siekiant gerinti policijos ir teismų bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, įskaitant bendrą patruliavimą pasienyje;

| 22. | pabrėžia, jog Parlamentas labai svarbiomis laiko pilietinės visuomenės organizacijas, ir pripažįsta nedidelę vyriausybės pažangą siekiant konsultuotis su jomis įstatymų projektų ir vykdomų reformų klausimais; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant įforminti ir padidinti pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant politiką ir stebint jos įgyvendinimą ir veiksmingumą visais lygmenimis, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijų ir jų finansavimo skaidrumą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, jog Parlamentas labai svarbiomis laiko pilietinės visuomenės organizacijas, ir pripažįsta nedidelę vyriausybės pažangą siekiant konsultuotis su jomis įstatymų projektų ir vykdomų reformų klausimais; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant įforminti ir padidinti pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant politiką ir stebint jos įgyvendinimą ir veiksmingumą visais lygmenimis, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijų ir jų finansavimo skaidrumą;

| 23. | pabrėžia mobilumo programų, ypač skirtų jaunimui, mokytojams ir tyrėjams, svarbą ir mano, kad tokiose programose turėtų dalyvauti daugiau dalyvių; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina iniciatyvas sudaryti Albanijos studentams galimybes studijuoti ES šalyse; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia mobilumo programų, ypač skirtų jaunimui, mokytojams ir tyrėjams, svarbą ir mano, kad tokiose programose turėtų dalyvauti daugiau dalyvių; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina iniciatyvas sudaryti Albanijos studentams galimybes studijuoti ES šalyse;

| 24. | patvirtina, kad, nors Konstitucijoje yra pripažįstamos pagrindinės profesinių sąjungų teisės, profesinių sąjungų veiklai dažnai trukdoma ir valstybės tarnybos ir komunalinių paslaugų įmonių darbuotojų teisė streikuoti pernelyg ribojama palyginus su tarptautiniais standartais; apgailestauja, kad pastaruoju metu Albanijos vyriausybė perėmė profesinių sąjungų turtą; palankiai vertina Konstitucinio teismo 2010 m. balandžio 22 d. sprendimą paskelbti šį įstatymą prieštaraujančiu konstitucijai ir ragina vyriausybę nedelsiant grąžinti šį turtą; prašo vyriausybę visiškai užtikrinti profesinių sąjungų teises ir imtis visų būtinų teisinių priemonių siekiant užtikrinti, kad dalyvavimas profesinių sąjungų veikloje būtų visų darbuotojų, dirbančių ir valstybiniame, ir privačiame sektoriuje, teisė; |
| --- | --- |

24.

patvirtina, kad, nors Konstitucijoje yra pripažįstamos pagrindinės profesinių sąjungų teisės, profesinių sąjungų veiklai dažnai trukdoma ir valstybės tarnybos ir komunalinių paslaugų įmonių darbuotojų teisė streikuoti pernelyg ribojama palyginus su tarptautiniais standartais; apgailestauja, kad pastaruoju metu Albanijos vyriausybė perėmė profesinių sąjungų turtą; palankiai vertina Konstitucinio teismo 2010 m. balandžio 22 d. sprendimą paskelbti šį įstatymą prieštaraujančiu konstitucijai ir ragina vyriausybę nedelsiant grąžinti šį turtą; prašo vyriausybę visiškai užtikrinti profesinių sąjungų teises ir imtis visų būtinų teisinių priemonių siekiant užtikrinti, kad dalyvavimas profesinių sąjungų veikloje būtų visų darbuotojų, dirbančių ir valstybiniame, ir privačiame sektoriuje, teisė;

| 25. | teigiamai vertina priemones, kurių imtasi siekiant padidinti moterų dalyvavimą politinėje veikloje; vis dėlto mano, kad Valstybinis lygių galimybių komitetas tebėra silpnas, o Lyčių lygybės įstatymas didžia dalimi neįgyvendintas; todėl mano, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant sudaryti geresnes sąlygas moterims įtraukti į darbo rinką ir joms dalyvauti sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina priemones, kurių imtasi siekiant padidinti moterų dalyvavimą politinėje veikloje; vis dėlto mano, kad Valstybinis lygių galimybių komitetas tebėra silpnas, o Lyčių lygybės įstatymas didžia dalimi neįgyvendintas; todėl mano, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant sudaryti geresnes sąlygas moterims įtraukti į darbo rinką ir joms dalyvauti sprendimų priėmimo procese;

| 26. | teigiamai vertina pastaraisiais metais vykdomas teisines reformas siekiant apsaugoti smurto šeimoje ir prekybos žmonėmis aukas; vis dėlto pripažįsta, kad jų nepakanka ir kad reikėtų imtis tolesnių veiksmų, ir išlieka labai susirūpinęs plačiai paplitusiu smurtu šeimoje ir prekyba moterimis bei vaikais lytinio išnaudojimo ir prievartinio darbo tikslais; reiškia susirūpinimą dėl to, kad žymiai padaugėjus pranešimų apie incidentus šioje srityje, policija ne visuomet atlieka tinkamą tyrimą ar ne visuomet teismai išduoda apsaugos orderius; ragina visiškai įgyvendinti galiojančius moterų ir vaikų apsaugos nuo visų rūšių smurto įstatymus ir patvirtinti bei įgyvendinti visapusišką jų apsaugos ir reabilitacijos sistemą, įskaitant privalomą ir veiksmingą visų vaikų ir naujagimių registraciją, nemokamos teisinės, socialinės ir psichologinės pagalbos aukoms teikimą, visuomenės informuotumo didinimo kampanijas, tinkamus teisėsaugos tarnybų apmokymus ir prieglaudų tinklo sukūrimą (šių prieglaudų skaičius ir kokybė turėtų būti pakankami, kad būtų galima patenkinti skirtingus smurto šeimoje ir prekybos žmonėmis aukų poreikius); ragina Komisiją teikti didesnę paramą Albanijos valdžios institucijoms šiuo klausimu; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina pastaraisiais metais vykdomas teisines reformas siekiant apsaugoti smurto šeimoje ir prekybos žmonėmis aukas; vis dėlto pripažįsta, kad jų nepakanka ir kad reikėtų imtis tolesnių veiksmų, ir išlieka labai susirūpinęs plačiai paplitusiu smurtu šeimoje ir prekyba moterimis bei vaikais lytinio išnaudojimo ir prievartinio darbo tikslais; reiškia susirūpinimą dėl to, kad žymiai padaugėjus pranešimų apie incidentus šioje srityje, policija ne visuomet atlieka tinkamą tyrimą ar ne visuomet teismai išduoda apsaugos orderius; ragina visiškai įgyvendinti galiojančius moterų ir vaikų apsaugos nuo visų rūšių smurto įstatymus ir patvirtinti bei įgyvendinti visapusišką jų apsaugos ir reabilitacijos sistemą, įskaitant privalomą ir veiksmingą visų vaikų ir naujagimių registraciją, nemokamos teisinės, socialinės ir psichologinės pagalbos aukoms teikimą, visuomenės informuotumo didinimo kampanijas, tinkamus teisėsaugos tarnybų apmokymus ir prieglaudų tinklo sukūrimą (šių prieglaudų skaičius ir kokybė turėtų būti pakankami, kad būtų galima patenkinti skirtingus smurto šeimoje ir prekybos žmonėmis aukų poreikius); ragina Komisiją teikti didesnę paramą Albanijos valdžios institucijoms šiuo klausimu;

| 27. | pripažįsta, kad padaryta pažanga mažumų apsaugos srityje ir kad beveik parengta tinkama institucinė ir teisinė mažumų apsaugos sistema; vis dėlto pažymi, kad diskriminacija, ypač pažeidžiamų grupių atžvilgiu ir pagarbos lytiniam identitetui ir seksualinei orientacijai požiūriu, tebelieka problema Albanijoje ir kad reikia dėti daugiau pastangų kovojant su ja, įskaitant informuotumo didinimą; atsižvelgdamas į tai, su susirūpinimu atkreipia dėmesį į neseniai įvykusią prieš gėjus nukreiptą demonstraciją Albanijoje; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų įgyvendinant Europos partnerystės prioritetus mažumų atžvilgiu, ypač kieka tai susiję su mažumų kalbų vartojimu ir mažumų kalbų mokymu bei nediskriminuojamu elgesiu su visų mažumų atstovais; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad padaryta pažanga mažumų apsaugos srityje ir kad beveik parengta tinkama institucinė ir teisinė mažumų apsaugos sistema; vis dėlto pažymi, kad diskriminacija, ypač pažeidžiamų grupių atžvilgiu ir pagarbos lytiniam identitetui ir seksualinei orientacijai požiūriu, tebelieka problema Albanijoje ir kad reikia dėti daugiau pastangų kovojant su ja, įskaitant informuotumo didinimą; atsižvelgdamas į tai, su susirūpinimu atkreipia dėmesį į neseniai įvykusią prieš gėjus nukreiptą demonstraciją Albanijoje; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų įgyvendinant Europos partnerystės prioritetus mažumų atžvilgiu, ypač kieka tai susiję su mažumų kalbų vartojimu ir mažumų kalbų mokymu bei nediskriminuojamu elgesiu su visų mažumų atstovais;

| 28. | palankiai vertina Baudžiamojo kodekso pakeitimus, kuriais siekiama kovoti su rasistiniais nusikaltimais; teigiamai vertina tai, kad buvo priimtas bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis parengtas kovos su diskriminacija įstatymas, ir ragina skubiai ir veiksmingai jį įgyvendinti; ypač teigiamai vertina tai, kad buvo paskirtas nepriklausomas apsaugos nuo diskriminacijos įgaliotinis, kuris atsakingas už šio įstatymo įgyvendinimo stebėseną ir skundų nagrinėjimą; be to, pabrėžia, jog skubiai reikia tikslių ir patikimų statistinių duomenų, kurie būtini siekiant veiksmingai įgyvendinti kovos su diskriminacija priemones, ir šiuo klausimu atkreipia dėmesį į 2011 m. planuojamo surengti nacionalinio gyventojų surašymo laikantis tarptautiniu lygiu pripažintų standartų, visapusiškai užtikrinant laisvo tapatybės pasirinkimo principą, svarbą; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina Baudžiamojo kodekso pakeitimus, kuriais siekiama kovoti su rasistiniais nusikaltimais; teigiamai vertina tai, kad buvo priimtas bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis parengtas kovos su diskriminacija įstatymas, ir ragina skubiai ir veiksmingai jį įgyvendinti; ypač teigiamai vertina tai, kad buvo paskirtas nepriklausomas apsaugos nuo diskriminacijos įgaliotinis, kuris atsakingas už šio įstatymo įgyvendinimo stebėseną ir skundų nagrinėjimą; be to, pabrėžia, jog skubiai reikia tikslių ir patikimų statistinių duomenų, kurie būtini siekiant veiksmingai įgyvendinti kovos su diskriminacija priemones, ir šiuo klausimu atkreipia dėmesį į 2011 m. planuojamo surengti nacionalinio gyventojų surašymo laikantis tarptautiniu lygiu pripažintų standartų, visapusiškai užtikrinant laisvo tapatybės pasirinkimo principą, svarbą;

| 29. | ragina toliau dėti pastangas siekiant pagerinti romų padėtį, nes jie ir toliau gyvena sunkiomis sąlygomis ir yra diskriminuojami švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, užimtumo ir aprūpinimo tinkamu būstu srityse; teigiamai vertina vyriausybės parengtą Romų įtraukties dešimtmečio veiksmų planą, tačiau pažymi, kad vietos valdžios institucijoms ir bendruomenėms turėtų tekti pagrindinis vaidmuo įgyvendinant šį veiksmų planą ir kad jiems šiuo tikslu turėtų būti teikiamas tinkamas finansavimas; skatina atitinkamas valdžios institucijas įgyvendinti veiksmų planą ir skelbti reguliarias pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

29.

ragina toliau dėti pastangas siekiant pagerinti romų padėtį, nes jie ir toliau gyvena sunkiomis sąlygomis ir yra diskriminuojami švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, užimtumo ir aprūpinimo tinkamu būstu srityse; teigiamai vertina vyriausybės parengtą Romų įtraukties dešimtmečio veiksmų planą, tačiau pažymi, kad vietos valdžios institucijoms ir bendruomenėms turėtų tekti pagrindinis vaidmuo įgyvendinant šį veiksmų planą ir kad jiems šiuo tikslu turėtų būti teikiamas tinkamas finansavimas; skatina atitinkamas valdžios institucijas įgyvendinti veiksmų planą ir skelbti reguliarias pažangos ataskaitas;

| 30. | pripažįsta, kad dėl didelio realiojo BVP augimo pastaraisiais metais žymiai sumažėjo skurdas; tačiau pažymi, kad nepaisant ekonomikos pažangos, didelė gyventojų dalis vis dar tebegyvena skurde, ir todėl reikia nepaliaujamų pastangų, kad skurdas būtų toliau mažinamas, ypač kaimo ir kalnų vietovėse; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad dėl didelio realiojo BVP augimo pastaraisiais metais žymiai sumažėjo skurdas; tačiau pažymi, kad nepaisant ekonomikos pažangos, didelė gyventojų dalis vis dar tebegyvena skurde, ir todėl reikia nepaliaujamų pastangų, kad skurdas būtų toliau mažinamas, ypač kaimo ir kalnų vietovėse;

| 31. | teigiamai vertina pažangą, pasiektą užkertant kelią kankinimams ir netinkamam elgesiui, taip pat ir kalėjimų sistemoje; ragina gerinti gyvenimo sąlygas kalėjimuose siekiant priartinti jas prie žmogaus orumą atitinkančių standartų ir kovoti su aukšto rango kalėjimų administracijos pareigūnų korupcija; pabrėžia, kad Europos komitetui prieš kankinimą ir kitokį žiaurų ar žeminantį elgesį ir baudimą (angl. CPT) pateikus tokias rekomendacijas 2008 m., reikia, jog būtų gerinamos sulaikymo įstaigų sąlygos, ir primena ombudsmeno išvadas, kad kalinių sulaikymo sąlygos neatitinka nacionalinių ir tarptautinių žmogaus teisių standartų ir ragina kovoti su aukšto rango kalėjimų administracijos pareigūnų korupcija; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina pažangą, pasiektą užkertant kelią kankinimams ir netinkamam elgesiui, taip pat ir kalėjimų sistemoje; ragina gerinti gyvenimo sąlygas kalėjimuose siekiant priartinti jas prie žmogaus orumą atitinkančių standartų ir kovoti su aukšto rango kalėjimų administracijos pareigūnų korupcija; pabrėžia, kad Europos komitetui prieš kankinimą ir kitokį žiaurų ar žeminantį elgesį ir baudimą (angl. CPT) pateikus tokias rekomendacijas 2008 m., reikia, jog būtų gerinamos sulaikymo įstaigų sąlygos, ir primena ombudsmeno išvadas, kad kalinių sulaikymo sąlygos neatitinka nacionalinių ir tarptautinių žmogaus teisių standartų ir ragina kovoti su aukšto rango kalėjimų administracijos pareigūnų korupcija;

| 32. | pabrėžia, kad dauguma teismų neatlieka teisminio nagrinėjimo ex officio, jei asmuo serga psichine liga, ir taip neleidžiama, kad teisėjas pamatytų tuos priverstinai hospitalizuotus pacientus; primena Europos žmogaus teisių teismo sprendimą byloje Dybeku prieš Albaniją ir prašo užtikinti, kad psichinėmis ligomis sergantys kaliniai nebūtų talpinami tose pačiose patalpose kaip ir tokiomis ligomis nesergantys kaliniai; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad dauguma teismų neatlieka teisminio nagrinėjimo ex officio, jei asmuo serga psichine liga, ir taip neleidžiama, kad teisėjas pamatytų tuos priverstinai hospitalizuotus pacientus; primena Europos žmogaus teisių teismo sprendimą byloje Dybeku prieš Albaniją ir prašo užtikinti, kad psichinėmis ligomis sergantys kaliniai nebūtų talpinami tose pačiose patalpose kaip ir tokiomis ligomis nesergantys kaliniai;

| 33. | reiškia susirūpinimą dėl nebūtino vaikų patalpinimo našlaičių namuose dėl skurdo ir dėl ilgalaikių pasekmių ir nevienodo požiūrio į suaugusius našlaičius kalbant apie lygias galimybes naudotis socialinėmis priemonėmis, pvz., būstu; |
| --- | --- |

33.

reiškia susirūpinimą dėl nebūtino vaikų patalpinimo našlaičių namuose dėl skurdo ir dėl ilgalaikių pasekmių ir nevienodo požiūrio į suaugusius našlaičius kalbant apie lygias galimybes naudotis socialinėmis priemonėmis, pvz., būstu;

| 34. | pripažįsta, kad geri Albanijos santykiai su savo kaimynais padeda puoselėti stabilumą regione ir teigiamai vertina neseniai įvykusį teigiamą poslinkį Albanijos ir Serbijos santykiuose bei aktyvų šalies dalyvavimą regioninėse iniciatyvose, pvz., Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procese, Regioninio bendradarbiavimo taryboje, Energetikos bendrijoje, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarime (angl. CEFTA), Pietryčių Europos transporto observatorijoje (angl. SEETO) ir derybose dėl Transporto bendrijos sutarties sudarymo; pabrėžia, kad sprendžiant tokias problemas kaip prekyba žmonėmis labai svarbus regioninis tarptautinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad geri Albanijos santykiai su savo kaimynais padeda puoselėti stabilumą regione ir teigiamai vertina neseniai įvykusį teigiamą poslinkį Albanijos ir Serbijos santykiuose bei aktyvų šalies dalyvavimą regioninėse iniciatyvose, pvz., Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procese, Regioninio bendradarbiavimo taryboje, Energetikos bendrijoje, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarime (angl. CEFTA), Pietryčių Europos transporto observatorijoje (angl. SEETO) ir derybose dėl Transporto bendrijos sutarties sudarymo; pabrėžia, kad sprendžiant tokias problemas kaip prekyba žmonėmis labai svarbus regioninis tarptautinis bendradarbiavimas;

| 35. | su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į Albanijos iniciatyvas panaikinti vizų reikalavimus kaimyninėms šalims ir laiko jį teigiamu žingsniu, kuriuo žmonėms sudaromos galimybės palaikyti santykius ir regione skatinamas susitaikymas; mano, kad tokios iniciatyvos turėtų būti įgyvendinamos lygiagrečiai su vizų liberalizavimo procesu, kurį vykdo Šengeno ir Vakarų Balkanų regiono šalys; |
| --- | --- |

35.

su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į Albanijos iniciatyvas panaikinti vizų reikalavimus kaimyninėms šalims ir laiko jį teigiamu žingsniu, kuriuo žmonėms sudaromos galimybės palaikyti santykius ir regione skatinamas susitaikymas; mano, kad tokios iniciatyvos turėtų būti įgyvendinamos lygiagrečiai su vizų liberalizavimo procesu, kurį vykdo Šengeno ir Vakarų Balkanų regiono šalys;

| 36. | sveikina Albaniją, kad jos ekonomika auga net ir pasaulinio ekonominio nuosmukio metu; tačiau atkreipia dėmesį į paplitusią šešėlinę ekonomiką, aukštą nedarbo lygį ir nereguliuojamą darbo rinką, dėl kurių neužtikrinamos darbo vietos ir labai pažeidžiamos darbuotojų teisės; atkreipia dėmesį į didėjančias fiskalinę ir valstybės skolas; |
| --- | --- |

36.

sveikina Albaniją, kad jos ekonomika auga net ir pasaulinio ekonominio nuosmukio metu; tačiau atkreipia dėmesį į paplitusią šešėlinę ekonomiką, aukštą nedarbo lygį ir nereguliuojamą darbo rinką, dėl kurių neužtikrinamos darbo vietos ir labai pažeidžiamos darbuotojų teisės; atkreipia dėmesį į didėjančias fiskalinę ir valstybės skolas;

| 37. | tikisi, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) padės pagerinti Albanijos ekonomikos padėtį; vis dėlto pažymi, kad kartu su PNPP finansavimo programomis turi būti taikoma veiksminga vertinimo sistema; |
| --- | --- |

37.

tikisi, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) padės pagerinti Albanijos ekonomikos padėtį; vis dėlto pažymi, kad kartu su PNPP finansavimo programomis turi būti taikoma veiksminga vertinimo sistema;

| 38. | mano, kad Albanija turi tęsti reikiamų ekonominių strategijų, kuriomis būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas, aplinkos apsauga ir darbo vietų kūrimas, įgyvendinimo darbus; pabrėžia, kad svarbu palaikyti makroekonomikos stabilumą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad Albanija turi tęsti reikiamų ekonominių strategijų, kuriomis būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas, aplinkos apsauga ir darbo vietų kūrimas, įgyvendinimo darbus; pabrėžia, kad svarbu palaikyti makroekonomikos stabilumą;

| 39. | pažymi, kad mažai pasistūmėta nuosavybės teisių įtvirtinimo srityje, o tai kliudo plėtoti veikiančią žemės rinką; pažymi, kad nuosavybės registracijos, valstybės žemės inventorizacijos ir galimo kompensavimo procesui vis dar trūksta skaidrumo ir kad jį dar reikia užbaigti sąžiningai, nediskriminuojant mažumoms priklausančių asmenų; ragina dėti tolesnes pastangas nekilnojamojo turto registracijos, nuosavybės grąžinimo, neteisėtų statybų įteisinimo ir kompensavimo srityse; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad mažai pasistūmėta nuosavybės teisių įtvirtinimo srityje, o tai kliudo plėtoti veikiančią žemės rinką; pažymi, kad nuosavybės registracijos, valstybės žemės inventorizacijos ir galimo kompensavimo procesui vis dar trūksta skaidrumo ir kad jį dar reikia užbaigti sąžiningai, nediskriminuojant mažumoms priklausančių asmenų; ragina dėti tolesnes pastangas nekilnojamojo turto registracijos, nuosavybės grąžinimo, neteisėtų statybų įteisinimo ir kompensavimo srityse;

| 40. | palankiai vertina Albanijos valdžios institucijų pastangas gerinti verslo sąlygas supaprastinant įmonių registravimo ir licencijų bei leidimų gavimo tvarką; tačiau pabrėžia, kad reikia jas ir toliau gerinti, nes vis dar laikoma, kad verslo sąlygos Albanijoje yra vienos blogiausių Vakarų Balkanų regione; ragina valdžios institucijas šalinti gausius trūkumus, pvz., susijusius su žemės nuosavybės teisių dokumentų įsigijimo tvarka, sutarčių vykdymu, silpnu viešuoju administravimu ir aukštu korupcijos lygiu; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina Albanijos valdžios institucijų pastangas gerinti verslo sąlygas supaprastinant įmonių registravimo ir licencijų bei leidimų gavimo tvarką; tačiau pabrėžia, kad reikia jas ir toliau gerinti, nes vis dar laikoma, kad verslo sąlygos Albanijoje yra vienos blogiausių Vakarų Balkanų regione; ragina valdžios institucijas šalinti gausius trūkumus, pvz., susijusius su žemės nuosavybės teisių dokumentų įsigijimo tvarka, sutarčių vykdymu, silpnu viešuoju administravimu ir aukštu korupcijos lygiu;

| 41. | turėdamas mintyje tai, kad didelė Albanijos ekonomikos dalis remiasi kaimyninėse šalyse gyvenančių emigrantų siunčiamomis lėšomis, pabrėžia, kad reikia toliau dirbti įgyvendinant viešąsias strategijas ir pritraukiant investicijas, kad būtų atnaujinta infrastruktūra tose srityse, kurios yra itin svarbios tvariam ekonomikos vystymuisi ir socialinei sanglaudai, įskaitant švietimą, sveikatą, teisingumą, transportą ir žemės ūkį; |
| --- | --- |

41.

turėdamas mintyje tai, kad didelė Albanijos ekonomikos dalis remiasi kaimyninėse šalyse gyvenančių emigrantų siunčiamomis lėšomis, pabrėžia, kad reikia toliau dirbti įgyvendinant viešąsias strategijas ir pritraukiant investicijas, kad būtų atnaujinta infrastruktūra tose srityse, kurios yra itin svarbios tvariam ekonomikos vystymuisi ir socialinei sanglaudai, įskaitant švietimą, sveikatą, teisingumą, transportą ir žemės ūkį;

| 42. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas energijos tiekimo užtikrinimui ir energijos šaltinių įvairovei, tuo pat metu didinant energijos vartojimo efektyvumą, ir dar kartą pabrėžia, kad reikia tolesnės pažangos įgyvendinant 2005 m. energijos vartojimo efektyvumo įstatymą; atkreipia ypatingą dėmesį į dideles Albanijos galimybes, susijusias su atsinaujinančios energijos šaltiniais, ir ragina dėti daugiau pastangų jas plėtojant, turint omenyje tai, kad didžioji šalies energijos tiekimo sistemos dalis dar tik kuriama; šiuo požiūriu palankiai vertina naujus hidroenergijos sektoriaus projektus ir ragina dėti daugiau pastangų ir plėtoti saulės ir vėjo energijos projektus; nurodo, kad investicijos į energiją iš atsinaujinančių šaltinių atveria augimo ir užimtumo galimybes vietos ir regiono lygmenimis; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas energijos tiekimo užtikrinimui ir energijos šaltinių įvairovei, tuo pat metu didinant energijos vartojimo efektyvumą, ir dar kartą pabrėžia, kad reikia tolesnės pažangos įgyvendinant 2005 m. energijos vartojimo efektyvumo įstatymą; atkreipia ypatingą dėmesį į dideles Albanijos galimybes, susijusias su atsinaujinančios energijos šaltiniais, ir ragina dėti daugiau pastangų jas plėtojant, turint omenyje tai, kad didžioji šalies energijos tiekimo sistemos dalis dar tik kuriama; šiuo požiūriu palankiai vertina naujus hidroenergijos sektoriaus projektus ir ragina dėti daugiau pastangų ir plėtoti saulės ir vėjo energijos projektus; nurodo, kad investicijos į energiją iš atsinaujinančių šaltinių atveria augimo ir užimtumo galimybes vietos ir regiono lygmenimis;

| 43. | atsižvelgdamas į 2007 m. paskelbtą atominės elektrinės statybos Albanijoje projektą, pabrėžia nepaprastą branduolinės ir radiacinės saugos svarbą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad Albanija dar nepasirašė Konvencijos dėl branduolinės saugos ar Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos; |
| --- | --- |

43.

atsižvelgdamas į 2007 m. paskelbtą atominės elektrinės statybos Albanijoje projektą, pabrėžia nepaprastą branduolinės ir radiacinės saugos svarbą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad Albanija dar nepasirašė Konvencijos dėl branduolinės saugos ar Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos;

| 44. | primygtinai ragina Albanijos vyriausybę vystyti atsinaujinančius energijos šaltinius, gerinti atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimą ir toliau plėtoti aplinkai nekenkiantį turizmą, siekiant apsaugoti gražų gamtos ir architektūros paveldą; |
| --- | --- |

44.

primygtinai ragina Albanijos vyriausybę vystyti atsinaujinančius energijos šaltinius, gerinti atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimą ir toliau plėtoti aplinkai nekenkiantį turizmą, siekiant apsaugoti gražų gamtos ir architektūros paveldą;

| 45. | reiškia susirūpinimą dėl prastos viešojo transporto, ypač geležinkelių, būklės; ragina Albanijos vyriausybę iki galo išnaudoti PNPP fondus geležinkelių tinklui plėtoti, tobulinti ir modernizuoti bei gerinti susisiekimą tiek keleiviniu, tiek krovininiu transportu su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

45.

reiškia susirūpinimą dėl prastos viešojo transporto, ypač geležinkelių, būklės; ragina Albanijos vyriausybę iki galo išnaudoti PNPP fondus geležinkelių tinklui plėtoti, tobulinti ir modernizuoti bei gerinti susisiekimą tiek keleiviniu, tiek krovininiu transportu su kaimyninėmis šalimis;

| 46. | ragina toliau siekti pažangos užtikrinant aplinkos apsaugą ir miestuose, ir kaimo vietovėse, iki galo įgyvendinti aplinkosaugos teisės aktus ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą siekiant skatinti aplinkos tausojimą; šiuo klausimu teigiamai vertina susitarimą dėl Prespos parko apsaugos ir tvaraus vystymosi, kurį pasirašė Albanija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Graikija ir Komisija; |
| --- | --- |

46.

ragina toliau siekti pažangos užtikrinant aplinkos apsaugą ir miestuose, ir kaimo vietovėse, iki galo įgyvendinti aplinkosaugos teisės aktus ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą siekiant skatinti aplinkos tausojimą; šiuo klausimu teigiamai vertina susitarimą dėl Prespos parko apsaugos ir tvaraus vystymosi, kurį pasirašė Albanija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Graikija ir Komisija;

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Albanijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Albanijos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 1.

(2)  OL L 334, 2007 12 19, p. 84.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/92

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisPadėtis Kirgizijoje

P7_TA(2010)0283

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kirgizijoje

2011/C 351 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kirgizijos ir Centrinės Azijos, ypač į 2005 m. gegužės 12 d. ir 2010 m. gegužės 6 d. rezoliucijas,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (1),

atsižvelgdamas į ES smurtinių konfliktų prevencijos programą, kurią 2001 m. Geteborge priėmė Europos Vadovų Taryba,

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos–vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimus dėl 2010 m. birželio 11 d. Kirgizijoje kilusių naujų susirėmimų ir 2010 m. birželio 28 d. surengto referendumo dėl konstitucijos,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2010 m. birželio 14 d. išvadas,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 16 d. ESBO pirmininko specialiojo pasiuntinio, JT specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo atstovo Kirgizijai bendrą pareiškimą dėl padėties Kirgizijoje,

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 21–22 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu patvirtintą ES strategiją dėl naujos partnerystės su Centrine Azija,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. bendrą pažangos pranešimą dėl ES strategijos Centrinei Azijai įgyvendinimo, kurį Europos Vadovų Tarybai pateikė Taryba ir Komisija,

atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį ES ir Kirgizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos 2007–2013 m. regiono strateginį dokumentą dėl pagalbos Centrinei Azijai,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2010 m. birželio 11 d. prasidėjo smurtiniai susirėmimai pietinės Kirgizijos dalies miestuose Oše ir Džalalabade, kurie tęsėsi ir vis stiprėjo iki 2010 m. birželio 14 d. ir kurių metu, kaip pranešama, šimtai ginkluotų vyrų šturmavo miestų gatves, šaudė į civilius ir padeginėjo parduotuves, taikinius pasirinkdami pagal tautinę priklausomybę, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. birželio 11 d. prasidėjo smurtiniai susirėmimai pietinės Kirgizijos dalies miestuose Oše ir Džalalabade, kurie tęsėsi ir vis stiprėjo iki 2010 m. birželio 14 d. ir kurių metu, kaip pranešama, šimtai ginkluotų vyrų šturmavo miestų gatves, šaudė į civilius ir padeginėjo parduotuves, taikinius pasirinkdami pagal tautinę priklausomybę,

| B. | kadangi pasak Kirgizijos valdžios institucijų per susirėmimus žuvo apie 300 žmonių, tačiau buvo išreikšta nuogąstavimų, taip pat ir laikinosios vyriausybės vadovės Rozos Otunbajevos, kad tikrieji skaičiai gali būti daug didesni; kadangi daugiau kaip 2 000 žmonių buvo sužeista ar paguldyta į ligoninę ir daug žmonių vis dar laikomi dingusiais be žinios, |
| --- | --- |

B.

kadangi pasak Kirgizijos valdžios institucijų per susirėmimus žuvo apie 300 žmonių, tačiau buvo išreikšta nuogąstavimų, taip pat ir laikinosios vyriausybės vadovės Rozos Otunbajevos, kad tikrieji skaičiai gali būti daug didesni; kadangi daugiau kaip 2 000 žmonių buvo sužeista ar paguldyta į ligoninę ir daug žmonių vis dar laikomi dingusiais be žinios,

| C. | kadangi manoma, kad dėl smurto 300 000 žmonių buvo perkelti šalies viduje ir 100 000 ieškojo prieglobsčio kaimyniniame Uzbekistane; kadangi Taškento vyriausybė, padedama tarptautinių organizacijų, teikė humanitarinę pagalbą pabėgėliams, tačiau 2010 m. birželio 14 d. uždarė savo sieną su Kirgizija, pagrįsdama šį veiksmą tuo, jog stokoja pajėgumų priimti daugiau žmonių, |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, kad dėl smurto 300 000 žmonių buvo perkelti šalies viduje ir 100 000 ieškojo prieglobsčio kaimyniniame Uzbekistane; kadangi Taškento vyriausybė, padedama tarptautinių organizacijų, teikė humanitarinę pagalbą pabėgėliams, tačiau 2010 m. birželio 14 d. uždarė savo sieną su Kirgizija, pagrįsdama šį veiksmą tuo, jog stokoja pajėgumų priimti daugiau žmonių,

| D. | kadangi laikinoji vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį regione, o saugumo pajėgos nesugebėjo suvaldyti situacijos; kadangi laikinoji prezidentė Roza Otunbajeva, kuri kreipėsi į Rusijos prezidentą D. Medvedevą ir Kolektyvinio saugumo sutarties organizaciją dėl karinės paramos siekiant atkurti tvarką, sulaukė neigiamų atsakymų; kadangi buvo pateiktas prašymas atsiųsti tarptautines policijos pajėgas ir šiuo metu šį prašymą svarsto ESBO, |
| --- | --- |

D.

kadangi laikinoji vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį regione, o saugumo pajėgos nesugebėjo suvaldyti situacijos; kadangi laikinoji prezidentė Roza Otunbajeva, kuri kreipėsi į Rusijos prezidentą D. Medvedevą ir Kolektyvinio saugumo sutarties organizaciją dėl karinės paramos siekiant atkurti tvarką, sulaukė neigiamų atsakymų; kadangi buvo pateiktas prašymas atsiųsti tarptautines policijos pajėgas ir šiuo metu šį prašymą svarsto ESBO,

| E. | kadangi ES aiškiai suinteresuota, kad Kirgizijoje įsigalėtų taika, demokratija ir ekonominė gerovė; kadangi ES įsipareigojo būti šio regiono valstybių partnere, ypač pagal Centrinės Azijos strategiją; kadangi skubiai reikia prisiimti kur kas didesnius tarptautinius įsipareigojimus ir ES atsakas turės įtakos jos kaip partnerės patikimumui, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES aiškiai suinteresuota, kad Kirgizijoje įsigalėtų taika, demokratija ir ekonominė gerovė; kadangi ES įsipareigojo būti šio regiono valstybių partnere, ypač pagal Centrinės Azijos strategiją; kadangi skubiai reikia prisiimti kur kas didesnius tarptautinius įsipareigojimus ir ES atsakas turės įtakos jos kaip partnerės patikimumui,

| F. | kadangi Komisija skyrė 5 mln. eurų neatidėliotinai medicinos pagalbai, humanitarinei pagalbai, ne maisto prekėms, apsaugai ir psichologinei pagalbai žmonėms, kenčiantiems dėl krizės; kadangi tai neprilygsta JT skubios pagalbos prašymui skirti 71 mln. JAV dolerių neatidėliotinai pagalbai, |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija skyrė 5 mln. eurų neatidėliotinai medicinos pagalbai, humanitarinei pagalbai, ne maisto prekėms, apsaugai ir psichologinei pagalbai žmonėms, kenčiantiems dėl krizės; kadangi tai neprilygsta JT skubios pagalbos prašymui skirti 71 mln. JAV dolerių neatidėliotinai pagalbai,

| G. | kadangi 2001 m. priimtoje Geteborgo programoje ir vėlesniuose dokumentuose ES pripažino konfliktų prevencijos svarbą ir kadangi atsižvelgiant į dabartinę padėtį Kirgizijoje būtina teorinius samprotavimus paversti konkrečiais veiksmais, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2001 m. priimtoje Geteborgo programoje ir vėlesniuose dokumentuose ES pripažino konfliktų prevencijos svarbą ir kadangi atsižvelgiant į dabartinę padėtį Kirgizijoje būtina teorinius samprotavimus paversti konkrečiais veiksmais,

| H. | kadangi 2010 m. birželio 27 d. taikiai vykęs referendumas pasižymėjo dideliu rinkėjų aktyvumu ir daugiau kaip 90 proc. balsavusiųjų pritarė naujajai konstitucijai, pagal kurią nustatoma prezidento ir parlamento galių pusiausvyra, patvirtino Rozą Otunbajevą laikinąja prezidente iki 2011 m. gruodžio 31 d. ir paleido Konstitucinį teismą; kadangi 2010 m. spalio 10 d. planuojama surengti parlamento rinkimus, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2010 m. birželio 27 d. taikiai vykęs referendumas pasižymėjo dideliu rinkėjų aktyvumu ir daugiau kaip 90 proc. balsavusiųjų pritarė naujajai konstitucijai, pagal kurią nustatoma prezidento ir parlamento galių pusiausvyra, patvirtino Rozą Otunbajevą laikinąja prezidente iki 2011 m. gruodžio 31 d. ir paleido Konstitucinį teismą; kadangi 2010 m. spalio 10 d. planuojama surengti parlamento rinkimus,

| I. | kadangi Centrinės Azijos šalys susiduria su daugeliu bendrų problemų, pvz., skurdu ir dideliu pavojumi žmonių saugumui, ir kadangi šiose šalyse būtina stiprinti demokratiją, gerą valdymą ir diegti teisinės valstybės principus; kadangi yra poreikis atkurti ir sustiprinti regioninį bendradarbiavimą, siekiant plėtoti bendrą požiūrį į problemas ir iššūkius regione; kadangi regioniniai ir tarptautiniai veikėjai turėtų laikytis bendresnės pozicijos kalbant apie problemas ir iššūkius regione, |
| --- | --- |

I.

kadangi Centrinės Azijos šalys susiduria su daugeliu bendrų problemų, pvz., skurdu ir dideliu pavojumi žmonių saugumui, ir kadangi šiose šalyse būtina stiprinti demokratiją, gerą valdymą ir diegti teisinės valstybės principus; kadangi yra poreikis atkurti ir sustiprinti regioninį bendradarbiavimą, siekiant plėtoti bendrą požiūrį į problemas ir iššūkius regione; kadangi regioniniai ir tarptautiniai veikėjai turėtų laikytis bendresnės pozicijos kalbant apie problemas ir iššūkius regione,

| J. | kadangi ES turi visuomet laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teisių, demokratinius ir teisinės valstybės principus į visus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir stiprindama savo, kaip patikimos regioninės politikos dalyvės, vaidmenį vykdyti nuoseklią politiką ir taip skatinti demokratines reformas, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES turi visuomet laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teisių, demokratinius ir teisinės valstybės principus į visus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir stiprindama savo, kaip patikimos regioninės politikos dalyvės, vaidmenį vykdyti nuoseklią politiką ir taip skatinti demokratines reformas,

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Kirgizijos pietuose kilusių tragiškų smurtinių susirėmimų ir reiškia užuojautą visų aukų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl Kirgizijos pietuose kilusių tragiškų smurtinių susirėmimų ir reiškia užuojautą visų aukų šeimoms;

| 2. | smerkia naujausią smurto protrūkį pietinėje Kirgizijos dalyje; apgailestauja dėl žmonių aukų ir išreiškia viltį, kad bus rastas taikus Kirgizijos konflikto sprendimas, pagrįstas demokratiniais ir teisinės valstybės principais, taip pat pagarba žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

2.

smerkia naujausią smurto protrūkį pietinėje Kirgizijos dalyje; apgailestauja dėl žmonių aukų ir išreiškia viltį, kad bus rastas taikus Kirgizijos konflikto sprendimas, pagrįstas demokratiniais ir teisinės valstybės principais, taip pat pagarba žmogaus teisėms;

| 3. | ragina laikinąją vyriausybę, galbūt padedant tarptautiniams veikėjams, atlikti patikimą, nešališką ir nepriklausomą smurtinių veiksmų tyrimą, siekiant patraukti kaltininkus atsakomybėn; |
| --- | --- |

3.

ragina laikinąją vyriausybę, galbūt padedant tarptautiniams veikėjams, atlikti patikimą, nešališką ir nepriklausomą smurtinių veiksmų tyrimą, siekiant patraukti kaltininkus atsakomybėn;

| 4. | ragina laikinąją vyriausybę dėti visas pastangas, siekiant grįžti prie įprastos tvarkos, taip pat sudaryti visas būtinas sąlygas pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims savo valia saugiai ir oriai grįžti į savo namus; ragina vietos valdžios institucijas imtis veiksmingų pasitikėjimą keliančių priemonių ir pradėti veiksmingą dialogą su visomis pietų Kirgizijoje gyvenančiomis etninėmis bendruomenėmis, siekiant vykdyti patikimą susitaikymo procesą; |
| --- | --- |

4.

ragina laikinąją vyriausybę dėti visas pastangas, siekiant grįžti prie įprastos tvarkos, taip pat sudaryti visas būtinas sąlygas pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims savo valia saugiai ir oriai grįžti į savo namus; ragina vietos valdžios institucijas imtis veiksmingų pasitikėjimą keliančių priemonių ir pradėti veiksmingą dialogą su visomis pietų Kirgizijoje gyvenančiomis etninėmis bendruomenėmis, siekiant vykdyti patikimą susitaikymo procesą;

| 5. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis paspartinti humanitarinės pagalbos teikimą ir pradėti vykdyti trumpalaikes bei vidutinės trukmės atkūrimo programas, kad būtų atstatyti sugriauti namai ir kompensuotas prarastas turtas, taip pat įgyvendinti reabilitacijos projektus bendradarbiaujant su Kirgizijos valdžios institucijomis ir kitais paramos teikėjais, siekiant sukurti palankias sąlygas pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims sugrįžti; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos vystymosi projektų svarbą; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis paspartinti humanitarinės pagalbos teikimą ir pradėti vykdyti trumpalaikes bei vidutinės trukmės atkūrimo programas, kad būtų atstatyti sugriauti namai ir kompensuotas prarastas turtas, taip pat įgyvendinti reabilitacijos projektus bendradarbiaujant su Kirgizijos valdžios institucijomis ir kitais paramos teikėjais, siekiant sukurti palankias sąlygas pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims sugrįžti; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vietos vystymosi projektų svarbą;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina tarptautiniu lygmeniu dėti dideles pastangas siekiant paremti atkūrimo, stabilizavimo ir susitaikymo procesus pietinėje Kirgizijos dalyje, ir pabrėžia, kad per 2010 m. liepos 27 d. planuojamą paramos teikėjų susitikimą Biškeke galėtų būti sudarytos sąlygos šioms pastangoms sustiprinti; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina tarptautiniu lygmeniu dėti dideles pastangas siekiant paremti atkūrimo, stabilizavimo ir susitaikymo procesus pietinėje Kirgizijos dalyje, ir pabrėžia, kad per 2010 m. liepos 27 d. planuojamą paramos teikėjų susitikimą Biškeke galėtų būti sudarytos sąlygos šioms pastangoms sustiprinti;

| 7. | pabrėžia, kad humanitarinė pagalba turi būti skiriama kartu dedant pastangas stabilizuoti padėtį, sumažinti didelį pavojų, kad smurtas atsinaujins, ir užkirsti jam kelią, nes smurtas kelia grėsmę taikai ir saugumui kitose Ferganos slėnio, bendro Uzbekistanui, Kirgizijai ir Tadžikistanui, teritorijose; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad humanitarinė pagalba turi būti skiriama kartu dedant pastangas stabilizuoti padėtį, sumažinti didelį pavojų, kad smurtas atsinaujins, ir užkirsti jam kelią, nes smurtas kelia grėsmę taikai ir saugumui kitose Ferganos slėnio, bendro Uzbekistanui, Kirgizijai ir Tadžikistanui, teritorijose;

| 8. | ragina iš esmės padidinti ES humanitarinę pagalbą, skirtą dėl naujausio smurto protrūkio pietinėje Kirgizijos dalyje nukentėjusiems žmonėms, taip pat ragina visapusiškai panaudoti Stabilumo priemonę; |
| --- | --- |

8.

ragina iš esmės padidinti ES humanitarinę pagalbą, skirtą dėl naujausio smurto protrūkio pietinėje Kirgizijos dalyje nukentėjusiems žmonėms, taip pat ragina visapusiškai panaudoti Stabilumo priemonę;

| 9. | mano, kad nauji ES įsipareigojimai pietinėje Kirgizijos dalyje bus būtini taip pat ir ilgesnės trukmės laikotarpiu; dar kartą ragina Komisiją parengti pasiūlymus dėl Vystymosi ir bendradarbiavimo priemonės lėšų perskirstymo siekiant sudaryti geresnes sąlygas ES imtis tvarių priemonių, atsižvelgiant į Kirgizijoje susidariusią naują padėtį; pabrėžia, kad vykdant ES politiką, skirtą Centrinei Azijai, itin didelis dėmesys turi būti skiriamas žmonių saugumui; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nauji ES įsipareigojimai pietinėje Kirgizijos dalyje bus būtini taip pat ir ilgesnės trukmės laikotarpiu; dar kartą ragina Komisiją parengti pasiūlymus dėl Vystymosi ir bendradarbiavimo priemonės lėšų perskirstymo siekiant sudaryti geresnes sąlygas ES imtis tvarių priemonių, atsižvelgiant į Kirgizijoje susidariusią naują padėtį; pabrėžia, kad vykdant ES politiką, skirtą Centrinei Azijai, itin didelis dėmesys turi būti skiriamas žmonių saugumui;

| 10. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares remti ir aktyviai prisidėti greitai dislokuojant ESBO policijos misiją, kurios tikslas – užkirsti kelią naujam smurto proveržiui, stabilizuoti situaciją miestuose, nukentėjusiuose nuo susirėmimų, apsaugoti aukas ir labiausiai pažeidžiamus asmenis, taip pat palengvinti pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares remti ir aktyviai prisidėti greitai dislokuojant ESBO policijos misiją, kurios tikslas – užkirsti kelią naujam smurto proveržiui, stabilizuoti situaciją miestuose, nukentėjusiuose nuo susirėmimų, apsaugoti aukas ir labiausiai pažeidžiamus asmenis, taip pat palengvinti pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. birželio 27 d. Kirgizijoje vykęs referendumas dėl konstitucijos buvo taikus; pabrėžia, kad grįžimas prie konstitucinės tvarkos ir teisinės valstybės principų yra itin reikšmingi siekiant užtikrinti ilgalaikį situacijos stabilumą šalyje; pabrėžia, kad kiti įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai (preliminariai numatyti 2010 m. spalio mėn.) turėtų suteikti konstitucinį pagrindą vyriausybei, turinčiai tvirtą teisinį pagrindą ir plačią visuomenės paramą; todėl ragina Kirgizijos valdžios institucijas nedelsiant imtis ryžtingų priemonių, kad iki numatytų parlamento rinkimų būtų išspęstos didelės problemos, kurias nurodė ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (DIŽTB); tikisi, kad su būsimu Kirgizijos parlamentu bus užmegzti stiprūs tarpparlamentiniai ryšiai; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. birželio 27 d. Kirgizijoje vykęs referendumas dėl konstitucijos buvo taikus; pabrėžia, kad grįžimas prie konstitucinės tvarkos ir teisinės valstybės principų yra itin reikšmingi siekiant užtikrinti ilgalaikį situacijos stabilumą šalyje; pabrėžia, kad kiti įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai (preliminariai numatyti 2010 m. spalio mėn.) turėtų suteikti konstitucinį pagrindą vyriausybei, turinčiai tvirtą teisinį pagrindą ir plačią visuomenės paramą; todėl ragina Kirgizijos valdžios institucijas nedelsiant imtis ryžtingų priemonių, kad iki numatytų parlamento rinkimų būtų išspęstos didelės problemos, kurias nurodė ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (DIŽTB); tikisi, kad su būsimu Kirgizijos parlamentu bus užmegzti stiprūs tarpparlamentiniai ryšiai;

| 12. | išreiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie kai kurių žmogaus teisių gynėjų sulaikymą Kirgizijoje ir ragina užtikrinti, kad jie būtų nedelsiant paleisti; ragina Kirgizijos valdžios institucijas imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad žmogaus teisių gynėjai be jokių kliūčių galėtų dirbti savo darbą – skatinti ir ginti žmogaus teises; |
| --- | --- |

12.

išreiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie kai kurių žmogaus teisių gynėjų sulaikymą Kirgizijoje ir ragina užtikrinti, kad jie būtų nedelsiant paleisti; ragina Kirgizijos valdžios institucijas imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad žmogaus teisių gynėjai be jokių kliūčių galėtų dirbti savo darbą – skatinti ir ginti žmogaus teises;

| 13. | pabrėžia bendrą Kirgizijos, jos kaimyninių valstybių, Rusijos, Kinijos, ES, JAV, ESBO ir kitų tarptautinės bendruomenės narių tikslą ir bendrą jų atsakomybę užkirsti kelią destabilizavimui ir ragina visus susijusius veikėjus siekti sąveikos; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia bendrą Kirgizijos, jos kaimyninių valstybių, Rusijos, Kinijos, ES, JAV, ESBO ir kitų tarptautinės bendruomenės narių tikslą ir bendrą jų atsakomybę užkirsti kelią destabilizavimui ir ragina visus susijusius veikėjus siekti sąveikos;

| 14. | išreiškia susirūpinimą dėl sunkumų kuriant demokratiją Kirgizijoje, kurie kyla dėl silpnos Kirgizijos laikinosios vyriausybės pozicijos ir šalyje veikiančių stiprių nusikalstamų grupuočių, įskaitant narkotikų kontrabandininkus pietų Kirgizijoje; |
| --- | --- |

14.

išreiškia susirūpinimą dėl sunkumų kuriant demokratiją Kirgizijoje, kurie kyla dėl silpnos Kirgizijos laikinosios vyriausybės pozicijos ir šalyje veikiančių stiprių nusikalstamų grupuočių, įskaitant narkotikų kontrabandininkus pietų Kirgizijoje;

| 15. | laikosi nuomonės, kad norint sumažinti įtampą ir išvengti naujų smurto proveržių labai svarbu sukurti pliuralistinę politinę sistemą, kurioje galėtų būti atstovaujama skirtingiems interesams ir sprendžiami ginčai, ir kad ES ir valstybės narės turi aktyviai remti demokratijos kūrimo procesą ir pastangas sumažinti tarptautinių veikėjų nuomonių skirtumus, siekiant pagerinti reformų proceso Kirgizijoje perspektyvas; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad norint sumažinti įtampą ir išvengti naujų smurto proveržių labai svarbu sukurti pliuralistinę politinę sistemą, kurioje galėtų būti atstovaujama skirtingiems interesams ir sprendžiami ginčai, ir kad ES ir valstybės narės turi aktyviai remti demokratijos kūrimo procesą ir pastangas sumažinti tarptautinių veikėjų nuomonių skirtumus, siekiant pagerinti reformų proceso Kirgizijoje perspektyvas;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Kirgizijos laikinajai vyriausybei, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO Generaliniam Sekretoriui ir Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Kirgizijos laikinajai vyriausybei, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO Generaliniam Sekretoriui ir Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 49.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/95

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisAIDS/ŽIV ir numatoma XVIII tarptautinė AIDS konferencija (2010 m. liepos 18–23 d., Viena)

P7_TA(2010)0284

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisėmis grindžiamo požiūrio į tai, kaip ES rengiasi įveikti ŽIV / AIDS

2011/C 351 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į būsimą XVIII tarptautinę AIDS konferenciją tema „Čia ir dabar“, kuri vyks Vienoje 2010 m. liepos 18–23 d.,

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 27 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 26-ojoje specialiojoje sesijoje priimtą JT įsipareigojimų deklaraciją dėl ŽIV / AIDS „Pasaulinė krizė – pasauliniai veiksmai“,

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiosios sesijos (JTGASS) aukščiausiojo lygio posėdį ŽIV / AIDS tema ir per šį posėdį priimtą politinę deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2006 m. Bendros JT ŽIV / AIDS programos (UNAIDS) tarptautines gaires dėl ŽIV / AIDS ir žmogaus teisių, paremtas Antrosiomis tarptautinėmis konsultacijomis dėl ŽIV / AIDS ir žmogaus teisių, vykusiomis 1996 m. rugsėjo 23–25 d. Ženevoje ir Trečiosiomis tarptautinėmis konsultacijomis dėl ŽIV / AIDS ir žmogaus teisių, vykusiomis 2002 m. liepos 25–26 d. Ženevoje,

atsižvelgdamas į PSO ataskaitą „Visiems prieinamų prioritetinių intervencinių kovos su ŽIV / AIDS priemonių sveikatos apsaugos sektoriuje didinimas“,

atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 27 d. Abudžos deklaraciją dėl ŽIV / AIDS, tuberkuliozės ir kitų susijusių infekcinių ligų, taip pat į Afrikos šalių bendrąją poziciją dėl 2006 m. JTGASS aukščiausiojo lygio susitikimo ir į Raginimą imtis spartesnių veiksmų Afrikoje siekiant visuotinės prieigos prie paslaugų, susijusių su ŽIV ir AIDS, tuberkulioze ir maliarija, kurį 2006 m. gegužės 4 d. Abudžoje pasirašė Afrikos Sąjunga,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją „ŽIV / AIDS: metas veikti“, į 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl kovos su ŽIV / AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m., į 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl ŽIV / AIDS „Ankstyvas nustatymas ir priežiūra“,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadas dėl pažangos įgyvendinant Europos kovos su ŽIV / AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą (2007–2011 m.),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl kovos su ŽIV / AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse ir dėl kovos su ŽIV / AIDS ES ir kaimyninėse šalyse 2009–2013 m. strategijos,

atsižvelgdamas į 2009 m. UNAIDS pranešimą dėl pasaulinės AIDS epidemijos,

atsižvelgdamas į UNAIDS 2009–2011 m. veiklos rezultatus,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 2010 m. pranešimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų: Laikotarpio vidurio peržiūra rengiantis 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi vis daugėja ŽIV / AIDS užsikrėtusių asmenų (remiantis apytikriais skaičiavimais, pasaulyje 33,4 mln. asmenų yra užsikrėtę ŽIV / AIDS, ir ypač nerimą kelia tai, kad 2,7 mln. asmenų užsikrėtė 2008 m.), o tai reiškia, kad ŽIV / AIDS – pasaulinė problema, kuriai spręsti būtina išimtinė ir visapusiška reakcija pasauliniu mastu, |
| --- | --- |

A.

kadangi vis daugėja ŽIV / AIDS užsikrėtusių asmenų (remiantis apytikriais skaičiavimais, pasaulyje 33,4 mln. asmenų yra užsikrėtę ŽIV / AIDS, ir ypač nerimą kelia tai, kad 2,7 mln. asmenų užsikrėtė 2008 m.), o tai reiškia, kad ŽIV / AIDS – pasaulinė problema, kuriai spręsti būtina išimtinė ir visapusiška reakcija pasauliniu mastu,

| B. | kadangi ŽIV / AIDS ir toliau išlieka viena iš dažniausių mirties priežasčių pasaulyje (2008 m. nuo šios ligos mirė apie 2 mln. žmonių) ir, manoma, kad per artimiausius dešimtmečius ŽIV / AIDS ir toliau bus viena iš svarbiausių ankstyvo mirtingumo priežasčių, |
| --- | --- |

B.

kadangi ŽIV / AIDS ir toliau išlieka viena iš dažniausių mirties priežasčių pasaulyje (2008 m. nuo šios ligos mirė apie 2 mln. žmonių) ir, manoma, kad per artimiausius dešimtmečius ŽIV / AIDS ir toliau bus viena iš svarbiausių ankstyvo mirtingumo priežasčių,

| C. | kadangi 2009 m. pabaigoje apie 5 mln. asmenų mažų ir vidutinių pajamų šalyse buvo taikomas antiretrovirusinis gydymas – tai yra 10 kartų daugiau nei prieš penkerius metus, ir šis padidėjimas yra beprecedentis visuomenės sveikatos istorijoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. pabaigoje apie 5 mln. asmenų mažų ir vidutinių pajamų šalyse buvo taikomas antiretrovirusinis gydymas – tai yra 10 kartų daugiau nei prieš penkerius metus, ir šis padidėjimas yra beprecedentis visuomenės sveikatos istorijoje,

| D. | kadangi naujai užsikrėtusiųjų asmenų skaičius viršija pacientų, kuriems taikomas gydymas, skaičių, o 2009 m. dviem trečdaliams užsikrėtusiųjų gydymas nebuvo taikomas, nors jis buvo būtinas, tai reiškia, kad 10 milijonų žmonių neturėjo prieigos prie būtino veiksmingo gydymo, |
| --- | --- |

D.

kadangi naujai užsikrėtusiųjų asmenų skaičius viršija pacientų, kuriems taikomas gydymas, skaičių, o 2009 m. dviem trečdaliams užsikrėtusiųjų gydymas nebuvo taikomas, nors jis buvo būtinas, tai reiškia, kad 10 milijonų žmonių neturėjo prieigos prie būtino veiksmingo gydymo,

| E. | kadangi labiausiai nukentėjusios yra į pietus nuo Sacharos esančios šalys (jose gyvena 22,4 mln. ŽIV / AIDS užsikrėtusių žmonių, o 2008 m. jose užfiksuota 71 proc. naujų infekcijos atvejų), |
| --- | --- |

E.

kadangi labiausiai nukentėjusios yra į pietus nuo Sacharos esančios šalys (jose gyvena 22,4 mln. ŽIV / AIDS užsikrėtusių žmonių, o 2008 m. jose užfiksuota 71 proc. naujų infekcijos atvejų),

| F. | kadangi aiškiai įrodyta, kad ŽIV / AIDS prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas sumažinti naujų infekcijos atvejų skaičių, |
| --- | --- |

F.

kadangi aiškiai įrodyta, kad ŽIV / AIDS prevencijos priemonės yra veiksmingas būdas sumažinti naujų infekcijos atvejų skaičių,

| G. | kadangi kuriama labai nedaug programų, susijusių su ŽIV / AIDS užsikrėtusių asmenų įtraukimu į prevencinį darbą, ypač programų, skirtų ŽIV / AIDS užsikrėtusiems asmenims, taip pat dedama per mažai pastangų sumažinti smerkimą ir diskriminaciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi kuriama labai nedaug programų, susijusių su ŽIV / AIDS užsikrėtusių asmenų įtraukimu į prevencinį darbą, ypač programų, skirtų ŽIV / AIDS užsikrėtusiems asmenims, taip pat dedama per mažai pastangų sumažinti smerkimą ir diskriminaciją,

| H. | kadangi neproporcingai daug moterų ir mergaičių užsikrečia ŽIV / AIDS, pvz., į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse maždaug 60 proc. užsikrėtusiųjų ŽIV / AIDS yra moterys, ir ŽIV / AIDS vis dar yra dažniausia reprodukcijos amžių pasiekusių moterų mirties ir ligų priežastis, |
| --- | --- |

H.

kadangi neproporcingai daug moterų ir mergaičių užsikrečia ŽIV / AIDS, pvz., į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse maždaug 60 proc. užsikrėtusiųjų ŽIV / AIDS yra moterys, ir ŽIV / AIDS vis dar yra dažniausia reprodukcijos amžių pasiekusių moterų mirties ir ligų priežastis,

| I. | kadangi dabartinės ŽIV prevencijos priemonės yra nepakankamai veiksmingos siekiant apsaugoti moteris, o tokie prevencijos metodai kaip prezervatyvai ir susilaikymas daugeliui moterų nėra tinkamas pasirinkimas, ypač ištekėjusioms, norinčioms turėti vaikų arba toms, kurios patiria seksualinio smurto riziką, kadangi saugūs ir veiksmingi skiepai arba mikrobicidai galėtų būti naujos priemonės, skirtos moterims nuo ŽIV apsaugoti neapribojant jų galimybės susilaukti vaikų, |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinės ŽIV prevencijos priemonės yra nepakankamai veiksmingos siekiant apsaugoti moteris, o tokie prevencijos metodai kaip prezervatyvai ir susilaikymas daugeliui moterų nėra tinkamas pasirinkimas, ypač ištekėjusioms, norinčioms turėti vaikų arba toms, kurios patiria seksualinio smurto riziką, kadangi saugūs ir veiksmingi skiepai arba mikrobicidai galėtų būti naujos priemonės, skirtos moterims nuo ŽIV apsaugoti neapribojant jų galimybės susilaukti vaikų,

| J. | kadangi, nors yra pakankamai įrodymų, jog beveik visuose regionuose ir šalyse, kuriose pasiektas epidemijos lygis, pagrindinėse gyventojų rizikos grupėse, įskaitant sekso darbuotojus, vyrus, turinčius lytinių santykių su vyrais, transseksualius asmenis, kalinius, intraveninius narkotikus vartojančius asmenis, migrantus, pabėgėlius ir mobiliuosius darbuotojus, yra daugiau užsikrėtusių ir jiems kyla didesnė rizika užsikrėsti, dažnai neteikiama pirmenybė ir neskiriamas pakankamas finansavimas ŽIV / AIDS prevencijos programoms, kurios būtų skirtos šioms asmenų grupėms, |
| --- | --- |

J.

kadangi, nors yra pakankamai įrodymų, jog beveik visuose regionuose ir šalyse, kuriose pasiektas epidemijos lygis, pagrindinėse gyventojų rizikos grupėse, įskaitant sekso darbuotojus, vyrus, turinčius lytinių santykių su vyrais, transseksualius asmenis, kalinius, intraveninius narkotikus vartojančius asmenis, migrantus, pabėgėlius ir mobiliuosius darbuotojus, yra daugiau užsikrėtusių ir jiems kyla didesnė rizika užsikrėsti, dažnai neteikiama pirmenybė ir neskiriamas pakankamas finansavimas ŽIV / AIDS prevencijos programoms, kurios būtų skirtos šioms asmenų grupėms,

| K. | kadangi dėl niekinančio požiūrio į ŽIV / AIDS apie 30 proc. užsikrėtusių asmenų Europos Sąjungoje nežino, kad yra užsikrėtę ŽIV / AIDS, o remiantis tyrimais galima teigti, kad nediagnozavus infekcijos ji plinta lengviau, taip pat didėja tikimybė, kad užsikrėtusieji ŽIV /AIDS gali anksti mirti, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl niekinančio požiūrio į ŽIV / AIDS apie 30 proc. užsikrėtusių asmenų Europos Sąjungoje nežino, kad yra užsikrėtę ŽIV / AIDS, o remiantis tyrimais galima teigti, kad nediagnozavus infekcijos ji plinta lengviau, taip pat didėja tikimybė, kad užsikrėtusieji ŽIV /AIDS gali anksti mirti,

| L. | kadangi, remiantis 2009 m. PSO ataskaita „Visiems prieinamų prioritetinių intervencinių kovos su ŽIV / AIDS priemonių sveikatos apsaugos sektoriuje didinimas“, tikimasi, kad antiretrovirusinis gydymas bus taikomas tik 23 proc. sergančiųjų Europoje ir Centrinėje Azijoje, o tai yra labai nedaug, atsižvelgiant į padėtį Rusijoje ir Ukrainoje, |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis 2009 m. PSO ataskaita „Visiems prieinamų prioritetinių intervencinių kovos su ŽIV / AIDS priemonių sveikatos apsaugos sektoriuje didinimas“, tikimasi, kad antiretrovirusinis gydymas bus taikomas tik 23 proc. sergančiųjų Europoje ir Centrinėje Azijoje, o tai yra labai nedaug, atsižvelgiant į padėtį Rusijoje ir Ukrainoje,

| M. | kadangi lytiniai santykiai su tos pačios lyties atstovais vis dar labai smerkiami, ypač į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse: 31 valstybėje pilnamečių tos pačios lyties atstovų lytiniai santykiai laikomi nusikaltimu, keturiose už juos baudžiama mirties bausme, kitose – daugiau kaip 10 metų įkalinimo bausme, todėl labai sunku dirbti ŽIV / AIDS prevencinį darbą, |
| --- | --- |

M.

kadangi lytiniai santykiai su tos pačios lyties atstovais vis dar labai smerkiami, ypač į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse: 31 valstybėje pilnamečių tos pačios lyties atstovų lytiniai santykiai laikomi nusikaltimu, keturiose už juos baudžiama mirties bausme, kitose – daugiau kaip 10 metų įkalinimo bausme, todėl labai sunku dirbti ŽIV / AIDS prevencinį darbą,

| N. | kadangi neteisėtas narkotikų vartojimas daugelyje šalių laikomas nusikaltimu, intraveninių narkotikų vartotojai neturi prieigos prie ŽIV / AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos, ir dėl to tarp šių asmenų ŽIV / AIDS toliau sparčiai plinta, |
| --- | --- |

N.

kadangi neteisėtas narkotikų vartojimas daugelyje šalių laikomas nusikaltimu, intraveninių narkotikų vartotojai neturi prieigos prie ŽIV / AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos, ir dėl to tarp šių asmenų ŽIV / AIDS toliau sparčiai plinta,

| O. | kadangi 106 šalyse vis dar galioja įstatymai ir laikomasi politikos, kuri sudaro dideles kliūtis veiksmingai kovoti su ŽIV / AIDS, |
| --- | --- |

O.

kadangi 106 šalyse vis dar galioja įstatymai ir laikomasi politikos, kuri sudaro dideles kliūtis veiksmingai kovoti su ŽIV / AIDS,

| P. | kadangi 2008 m. apie 17,5 mln. vaikų neteko vieno arba abiejų tėvų, nes jie mirė nuo ŽIV / AIDS (didžioji dalis šių vaikų gyvena Afrikoje į pietus nuo Sacharos), ir dažnai šie vaikai niekinami ir kenčia diskriminaciją, taip pat jiems gali būti neleidžiama naudotis pagrindinėmis paslaugomis, kaip antai švietimas ir būstas, o tai dar labiau padidina jų pažeidžiamumą ir riziką užsikrėsti ŽIV / AIDS, |
| --- | --- |

P.

kadangi 2008 m. apie 17,5 mln. vaikų neteko vieno arba abiejų tėvų, nes jie mirė nuo ŽIV / AIDS (didžioji dalis šių vaikų gyvena Afrikoje į pietus nuo Sacharos), ir dažnai šie vaikai niekinami ir kenčia diskriminaciją, taip pat jiems gali būti neleidžiama naudotis pagrindinėmis paslaugomis, kaip antai švietimas ir būstas, o tai dar labiau padidina jų pažeidžiamumą ir riziką užsikrėsti ŽIV / AIDS,

| Q. | kadangi neskiriama pakankamai dėmesio ŽIV / AIDS ir neįgalumo santykiui, nors neįgalių asmenų yra visose pagrindinėse rizikos užsikrėsti ŽIV / AIDS grupėse, ir jiems sunkiau naudotis prevencijos, gydymo ir priežiūros paslaugomis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi neskiriama pakankamai dėmesio ŽIV / AIDS ir neįgalumo santykiui, nors neįgalių asmenų yra visose pagrindinėse rizikos užsikrėsti ŽIV / AIDS grupėse, ir jiems sunkiau naudotis prevencijos, gydymo ir priežiūros paslaugomis,

| R. | kadangi siekiant užkirsti kelią epidemijai būtinas teisėmis grindžiamas požiūris į kovą su ŽIV / AIDS, |
| --- | --- |

R.

kadangi siekiant užkirsti kelią epidemijai būtinas teisėmis grindžiamas požiūris į kovą su ŽIV / AIDS,

| 1. | dar kartą patvirtina, kad galimybė naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis yra Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos dalis ir vyriausybės privalo vykdyti savo įsipareigojimus, t. y. visiems asmenims teikti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad galimybė naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis yra Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos dalis ir vyriausybės privalo vykdyti savo įsipareigojimus, t. y. visiems asmenims teikti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas;

| 2. | kartu mano, kad žmogaus teisių gynėjų Europos Sąjungoje ir už jos ribų, taip pat tų, kurių pagrindinė veikla yra bendruomenių švietimas ŽIV / AIDS tema, apsauga ir rėmimas privalo būti labai svarbus ES prioritetas; taigi ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrinti, kad visi su ŽIV / AIDS srityje dirbančiais piliečių visuomenės atstovais susiję praktiniai veiksmai ir priemonės, numatyti ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų, būtų deramai įgyvendinti; |
| --- | --- |

2.

kartu mano, kad žmogaus teisių gynėjų Europos Sąjungoje ir už jos ribų, taip pat tų, kurių pagrindinė veikla yra bendruomenių švietimas ŽIV / AIDS tema, apsauga ir rėmimas privalo būti labai svarbus ES prioritetas; taigi ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrinti, kad visi su ŽIV / AIDS srityje dirbančiais piliečių visuomenės atstovais susiję praktiniai veiksmai ir priemonės, numatyti ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų, būtų deramai įgyvendinti;

| 3. | prašo Komisijos ir Tarybos įgyvendinti savo įsipareigojimus ir dėti daugiau pastangų, kad siekis įveikti ŽIV / AIDS būtų pripažintas visuotiniu sveikatos apsaugos prioritetu ir kad teikiant su ŽIV / AIDS susijusias prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos paslaugas žmogaus teisėms būtų skiriamas pagrindinis dėmesys, taip pat kad šis prioritetas būtų įtrauktas į ES vystomąjį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos ir Tarybos įgyvendinti savo įsipareigojimus ir dėti daugiau pastangų, kad siekis įveikti ŽIV / AIDS būtų pripažintas visuotiniu sveikatos apsaugos prioritetu ir kad teikiant su ŽIV / AIDS susijusias prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos paslaugas žmogaus teisėms būtų skiriamas pagrindinis dėmesys, taip pat kad šis prioritetas būtų įtrauktas į ES vystomąjį bendradarbiavimą;

| 4. | ragina Komisiją ir Tarybą siekti, kad nebūtų laikoma nusikaltimu būti užsikrėtusiu ŽIV ar jį perduoti (1), taip pat ragina užsikrėtusius ŽIV / AIDS pripažinti neįgaliais stengiantis, kad jiems būtų taikomi galiojantys ir būsimi nediskriminuojamieji teisės aktai; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir Tarybą siekti, kad nebūtų laikoma nusikaltimu būti užsikrėtusiu ŽIV ar jį perduoti (1), taip pat ragina užsikrėtusius ŽIV / AIDS pripažinti neįgaliais stengiantis, kad jiems būtų taikomi galiojantys ir būsimi nediskriminuojamieji teisės aktai;

| 5. | ragina Baltijos valstybes, Rusiją ir Ukrainą įgyvendinti griežtos kovos su ŽIV / AIDS savo šalyse politiką; |
| --- | --- |

5.

ragina Baltijos valstybes, Rusiją ir Ukrainą įgyvendinti griežtos kovos su ŽIV / AIDS savo šalyse politiką;

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą vykstant politiniam dialogui teisėmis grindžiamos kovos su ŽIV / AIDS klausimu pasauliniu ir šalių lygmenimis skatinti geriausią politiką ir praktiką:






  — | užtikrinant, kad būtų remiamos, saugomos ir gerbiamos asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų žmogaus teisės, taip pat užtikrinant teises, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata (2), |
| --- | --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir Tarybą vykstant politiniam dialogui teisėmis grindžiamos kovos su ŽIV / AIDS klausimu pasauliniu ir šalių lygmenimis skatinti geriausią politiką ir praktiką:

—

užtikrinant, kad būtų remiamos, saugomos ir gerbiamos asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų žmogaus teisės, taip pat užtikrinant teises, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata (2),

| — | įveikiant didžiausias ekonomines, teisines, socialines ir technines kliūtis, baudžiamuosius įstatymus ir praktiką, trukdančius veiksmingai kovoti su ŽIV, ypač pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims, |
| --- | --- |

—

įveikiant didžiausias ekonomines, teisines, socialines ir technines kliūtis, baudžiamuosius įstatymus ir praktiką, trukdančius veiksmingai kovoti su ŽIV, ypač pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims,

| — | teikiant paramą, kad būtų peržiūrėti ir keičiami teisės aktai, kurie yra kliūtis veiksmingoms, įrodymais pagrįstoms ŽIV / AIDS programoms ir paslaugoms, ypač skirtoms pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims, |
| --- | --- |

—

teikiant paramą, kad būtų peržiūrėti ir keičiami teisės aktai, kurie yra kliūtis veiksmingoms, įrodymais pagrįstoms ŽIV / AIDS programoms ir paslaugoms, ypač skirtoms pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims,

| — | kovojant su bet kokiais teisės aktais ir sprendimais, pagal kuriuos netyčinis ŽIV perdavimas laikomas nusikaltimu arba kurstoma asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, diskriminacija, taip pat pasmerkiant teisines kliūtis, trukdančias veiksmingai taikyti su ŽIV susijusias priemones, skirtas moterims ir mergaitėms, pvz., ribojančius su lytine ir reprodukcine sveikata susijusius įstatymus ir politiką, paveldėjimo ir nuosavybės įstatymus, vaikų vedybų įstatymus ir kt., ir imtis veiksmų siekiant įveikti šias kliūtis, |
| --- | --- |

—

kovojant su bet kokiais teisės aktais ir sprendimais, pagal kuriuos netyčinis ŽIV perdavimas laikomas nusikaltimu arba kurstoma asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, diskriminacija, taip pat pasmerkiant teisines kliūtis, trukdančias veiksmingai taikyti su ŽIV susijusias priemones, skirtas moterims ir mergaitėms, pvz., ribojančius su lytine ir reprodukcine sveikata susijusius įstatymus ir politiką, paveldėjimo ir nuosavybės įstatymus, vaikų vedybų įstatymus ir kt., ir imtis veiksmų siekiant įveikti šias kliūtis,

| — | žmogaus teisėms skiriant pagrindinį vaidmenį sprendimuose dėl lėšų skyrimo kovai su ŽIV / AIDS ES ir už jos ribų, |
| --- | --- |

—

žmogaus teisėms skiriant pagrindinį vaidmenį sprendimuose dėl lėšų skyrimo kovai su ŽIV / AIDS ES ir už jos ribų,

| — | rengiant ŽIV / AIDS programas, kurios skirtos ŽIV / AIDS sergantiems žmonėms ir kitų pagrindinių rizikos grupių asmenims ir kuriomis siekiama suteikti galimybių atskiriems asmenims ir bendruomenėms imtis atsakomųjų priemonių ŽIV / AIDS įveikti, sumažinti riziką ir pavojų užsikrėsti ŽIV / AIDS ir sušvelninti ŽIV / AIDS poveikį, |
| --- | --- |

—

rengiant ŽIV / AIDS programas, kurios skirtos ŽIV / AIDS sergantiems žmonėms ir kitų pagrindinių rizikos grupių asmenims ir kuriomis siekiama suteikti galimybių atskiriems asmenims ir bendruomenėms imtis atsakomųjų priemonių ŽIV / AIDS įveikti, sumažinti riziką ir pavojų užsikrėsti ŽIV / AIDS ir sušvelninti ŽIV / AIDS poveikį,

| — | palengvinant ir skatinant tikslingą pagrindinių gyventojų rizikos grupių dalyvavimą kuriant, įgyvendinant, stebint ir vertinant su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos programas ir mažinant smerkimą bei diskriminaciją, |
| --- | --- |

—

palengvinant ir skatinant tikslingą pagrindinių gyventojų rizikos grupių dalyvavimą kuriant, įgyvendinant, stebint ir vertinant su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos programas ir mažinant smerkimą bei diskriminaciją,

| — | padidinant visuotinę galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas su ŽIV / AIDS susijusiais prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos atvejais ir kitas su ŽIV / AIDS nesusijusias medicinos paslaugas, |
| --- | --- |

—

padidinant visuotinę galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas su ŽIV / AIDS susijusiais prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos atvejais ir kitas su ŽIV / AIDS nesusijusias medicinos paslaugas,

| — | palengvinant ŽIV / AIDS sergantiems asmenims ir kitoms pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims galimybę gauti išsilavinimą ir darbą, |
| --- | --- |

—

palengvinant ŽIV / AIDS sergantiems asmenims ir kitoms pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenims galimybę gauti išsilavinimą ir darbą,

| — | užtikrinant, kad kovos su ŽIV / AIDS pažangos stebėsena ateityje apimtų rodiklius, kurie būtų tiesiogiai susiję su žmogaus teisių klausimais ŽIV / AIDS atvejais ir kuriais remiantis minėtieji klausimai būtų vertinami, |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad kovos su ŽIV / AIDS pažangos stebėsena ateityje apimtų rodiklius, kurie būtų tiesiogiai susiję su žmogaus teisių klausimais ŽIV / AIDS atvejais ir kuriais remiantis minėtieji klausimai būtų vertinami,

| — | laikantis laisvo sutikimo gavus informaciją, konfidencialumo ir konsultavimo (angl. „3C“) principų, kai atliekami ŽIV / AIDS tyrimai ir teikiamos kitos su ŽIV / AIDS susijusios paslaugos, |
| --- | --- |

—

laikantis laisvo sutikimo gavus informaciją, konfidencialumo ir konsultavimo (angl. „3C“) principų, kai atliekami ŽIV / AIDS tyrimai ir teikiamos kitos su ŽIV / AIDS susijusios paslaugos,

| — | kovojant su ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų pasmerkimu ir diskriminacija ir užtikrinant jų teises į saugumą ir apsaugą nuo netinkamo elgesio ir smurto, |
| --- | --- |

—

kovojant su ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų pasmerkimu ir diskriminacija ir užtikrinant jų teises į saugumą ir apsaugą nuo netinkamo elgesio ir smurto,

| — | skatinant ir palengvinant ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų dalyvavimą kovojant su ŽIV / AIDS, |
| --- | --- |

—

skatinant ir palengvinant ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų dalyvavimą kovojant su ŽIV / AIDS,

| — | pateikiant nešališką ir objektyvią informaciją apie ligą, |
| --- | --- |

—

pateikiant nešališką ir objektyvią informaciją apie ligą,

| — | suteikti žmonėms galimybių, gebėjimų, žinių ir išteklių apsisaugoti ir neužsikrėsti ŽIV / AIDS; |
| --- | --- |

—

suteikti žmonėms galimybių, gebėjimų, žinių ir išteklių apsisaugoti ir neužsikrėsti ŽIV / AIDS;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į moterų su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo ir priežiūros poreikius kaip į svarbią priemonę kovojant su epidemija, visų pirma išplečiant galimybes pasinaudoti seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros programomis, į kurias visapusiškai integruotos ŽIV / AIDS tyrimų, konsultavimo ir su prevencija susijusios paslaugos, ir šalinant pagrindinius socialinius ir ekonominius veiksnius, dėl kurių didėja rizika moterims užsikrėsti ŽIV / AIDS, kaip antai: lyčių nelygybę, skurdą, ekonominių ir mokymosi galimybių trūkumą ir teisinės ir žmogaus teisių apsaugos trūkumą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į moterų su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo ir priežiūros poreikius kaip į svarbią priemonę kovojant su epidemija, visų pirma išplečiant galimybes pasinaudoti seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros programomis, į kurias visapusiškai integruotos ŽIV / AIDS tyrimų, konsultavimo ir su prevencija susijusios paslaugos, ir šalinant pagrindinius socialinius ir ekonominius veiksnius, dėl kurių didėja rizika moterims užsikrėsti ŽIV / AIDS, kaip antai: lyčių nelygybę, skurdą, ekonominių ir mokymosi galimybių trūkumą ir teisinės ir žmogaus teisių apsaugos trūkumą;

| 8. | ragina ES ir valstybes nares užtikrinti naujų prevencinių technologijų, įskaitant skiepus ir mikrobicidus, mokslinių tyrimų sąžiningą ir lankstų finansavimą; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir valstybes nares užtikrinti naujų prevencinių technologijų, įskaitant skiepus ir mikrobicidus, mokslinių tyrimų sąžiningą ir lankstų finansavimą;

| 9. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad pusė visų naujai užsikrėtusiųjų ŽIV yra vaikai ir jaunuoliai; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į vaikų ir jaunimo su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos poreikius ir užtikrinti jiems galimybę gauti su ŽIV / AIDS susijusias paslaugas, visų pirma ankstyvos kūdikių diagnostikos paslaugas, tinkamas ir prieinamas antiretrovirusines medžiagas, psichologinę ir socialinę paramą, socialinę ir teisinę pasaugą; |
| --- | --- |

9.

reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad pusė visų naujai užsikrėtusiųjų ŽIV yra vaikai ir jaunuoliai; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į vaikų ir jaunimo su ŽIV / AIDS susijusios prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos poreikius ir užtikrinti jiems galimybę gauti su ŽIV / AIDS susijusias paslaugas, visų pirma ankstyvos kūdikių diagnostikos paslaugas, tinkamas ir prieinamas antiretrovirusines medžiagas, psichologinę ir socialinę paramą, socialinę ir teisinę pasaugą;

| 10. | prašo Komisiją ir valstybes nares paremti žmonių su negalia dalyvavimą įveikiant ŽIV / AIDS ir pagarbos žmogaus teisėms įtraukimą į nacionalinius ŽIV / AIDS strateginius planus ir politiką, ir užtikrinti, kad jie galėtų gauti su ŽIV / AIDS susijusias paslaugas, kurios būtų pritaikytos poreikiams ir būtų lygiavertės kitose bendruomenėse teikiamoms paslaugoms; |
| --- | --- |

10.

prašo Komisiją ir valstybes nares paremti žmonių su negalia dalyvavimą įveikiant ŽIV / AIDS ir pagarbos žmogaus teisėms įtraukimą į nacionalinius ŽIV / AIDS strateginius planus ir politiką, ir užtikrinti, kad jie galėtų gauti su ŽIV / AIDS susijusias paslaugas, kurios būtų pritaikytos poreikiams ir būtų lygiavertės kitose bendruomenėse teikiamoms paslaugoms;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti žalos mažinimo programas, skirtas kaliniams ir intraveninius narkotikus vartojantiems asmenims; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares paremti žalos mažinimo programas, skirtas kaliniams ir intraveninius narkotikus vartojantiems asmenims;

| 12. | ragina Komisiją ir Tarybą primygtinai raginti šalis, kurios labiausiai kenčia nuo ŽIV ir AIDS, sukurti koordinuotas, skaidrias ir aiškias ŽIV politikos sistemas, kurias taikant būtų užtikrinama prieiga prie su ŽIV susijusių prevencijos ir priežiūros priemonių ir jų veiksmingumas; todėl prašo Komisijos paremti nacionalines vyriausybes ir įtraukti pilietinę visuomenę siekiant padidinti programų, kuriomis būtų kovojama su pasmerkimu ir diskriminacija, skaičių ir padidinti galimybes siekti teisingumo nacionaliniu lygmeniu įveikiant ŽIV / AIDS; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir Tarybą primygtinai raginti šalis, kurios labiausiai kenčia nuo ŽIV ir AIDS, sukurti koordinuotas, skaidrias ir aiškias ŽIV politikos sistemas, kurias taikant būtų užtikrinama prieiga prie su ŽIV susijusių prevencijos ir priežiūros priemonių ir jų veiksmingumas; todėl prašo Komisijos paremti nacionalines vyriausybes ir įtraukti pilietinę visuomenę siekiant padidinti programų, kuriomis būtų kovojama su pasmerkimu ir diskriminacija, skaičių ir padidinti galimybes siekti teisingumo nacionaliniu lygmeniu įveikiant ŽIV / AIDS;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą bendradarbiauti su programos UNAIDS vykdytojais ir kitais partneriais, kad pagerėtų rodikliai, kuriais remiantis vertinama su ŽIV / AIDS susijusio pasmerkimo ir diskriminacijos mažinimo pažanga ir dalijamasi žiniomis pasauliniu, nacionaliniu ir programų lygmenimis, įskaitant atskirus su pagrindinėmis gyventojų rizikos grupėmis susijusius rodiklius, su ŽIV susijusių žmogaus teisių klausimų ir apsaugos mechanizmų srityje; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą bendradarbiauti su programos UNAIDS vykdytojais ir kitais partneriais, kad pagerėtų rodikliai, kuriais remiantis vertinama su ŽIV / AIDS susijusio pasmerkimo ir diskriminacijos mažinimo pažanga ir dalijamasi žiniomis pasauliniu, nacionaliniu ir programų lygmenimis, įskaitant atskirus su pagrindinėmis gyventojų rizikos grupėmis susijusius rodiklius, su ŽIV susijusių žmogaus teisių klausimų ir apsaugos mechanizmų srityje;

| 14. | prašo Komisijos ir Tarybos paremti neseniai įkurtos Visuotinės ŽIV ir teisės klausimų komisijos (angl. „Global Commission on HIV and the Law“) veiklą siekiant užtikrinti, kad teisės aktai padėtų veiksmingai kovoti su ŽIV / AIDS; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos ir Tarybos paremti neseniai įkurtos Visuotinės ŽIV ir teisės klausimų komisijos (angl. „Global Commission on HIV and the Law“) veiklą siekiant užtikrinti, kad teisės aktai padėtų veiksmingai kovoti su ŽIV / AIDS;

| 15. | ragina Komisiją ir Tarybą Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai pavesti rinkti tolesnius duomenis apie ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų žmogaus teisių padėtį Europoje, visų pirma atsižvelgiant į jų patiriamą daugialypę ir su keliais sektoriais susijusią diskriminaciją; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir Tarybą Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai pavesti rinkti tolesnius duomenis apie ŽIV / AIDS sergančių asmenų ir kitų pagrindinių gyventojų rizikos grupių asmenų žmogaus teisių padėtį Europoje, visų pirma atsižvelgiant į jų patiriamą daugialypę ir su keliais sektoriais susijusią diskriminaciją;

| 16. | ragina visas valstybes nares ir Komisiją skirti mažiausiai 20 proc. visų vystymosi išlaidų pagrindinėms sveikatos ir švietimo reikmėms, padidinti savo įnašus į Pasaulinį fondą kovai su AIDS, tuberkulioze ir maliarija, taip pat padidinti kitų programų, skirtų sveikatos priežiūros ir bendruomenių sistemoms stiprinti, finansavimą; taip pat ragina besivystančias šalis bendrai teikti pirmenybę sveikatos priežiūrai skirtoms išlaidoms ir konkrečiai – kovai su ŽIV / AIDS; ragina Komisiją teikti paskatas bendradarbiaujančioms šalims siekiant jas paskatinti teikti prioritetą sveikatos priežiūrai, kuri šalies strategijos dokumentuose yra labai svarbus sektorius; |
| --- | --- |

16.

ragina visas valstybes nares ir Komisiją skirti mažiausiai 20 proc. visų vystymosi išlaidų pagrindinėms sveikatos ir švietimo reikmėms, padidinti savo įnašus į Pasaulinį fondą kovai su AIDS, tuberkulioze ir maliarija, taip pat padidinti kitų programų, skirtų sveikatos priežiūros ir bendruomenių sistemoms stiprinti, finansavimą; taip pat ragina besivystančias šalis bendrai teikti pirmenybę sveikatos priežiūrai skirtoms išlaidoms ir konkrečiai – kovai su ŽIV / AIDS; ragina Komisiją teikti paskatas bendradarbiaujančioms šalims siekiant jas paskatinti teikti prioritetą sveikatos priežiūrai, kuri šalies strategijos dokumentuose yra labai svarbus sektorius;

| 17. | ragina visas valstybes nares ir Komisiją vėl padidinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos rėmimo ir teisių užtikrinimo besivystančiose šalyse finansavimą, kurio mažėjimas kelia nerimą, taip pat remti lytiniu keliu plintančių infekcijų gydymo ir reprodukcinės sveikatos reikmenų, kuriuos sudaro gyvybiškai svarbūs vaistai ir kontraceptikai, įskaitant prezervatyvus, teikimo politikos priemones; |
| --- | --- |

17.

ragina visas valstybes nares ir Komisiją vėl padidinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos rėmimo ir teisių užtikrinimo besivystančiose šalyse finansavimą, kurio mažėjimas kelia nerimą, taip pat remti lytiniu keliu plintančių infekcijų gydymo ir reprodukcinės sveikatos reikmenų, kuriuos sudaro gyvybiškai svarbūs vaistai ir kontraceptikai, įskaitant prezervatyvus, teikimo politikos priemones;

| 18. | ragina ES tęsti veiklą, vykdomą be biudžetinės paramos naudojantis visuotinių ir nacionalinių finansinių priemonių deriniu ir pasitelkiant atitinkamas organizacijas, visų pirma pilietinės visuomenės ir bendruomenines organizacijas, ir naudojantis mechanizmais, kurie, kaip pasitvirtino, veikia sėkmingai sprendžiant su žmogaus teisėmis susijusius klausimus ŽIV / AIDS atvejais; |
| --- | --- |

18.

ragina ES tęsti veiklą, vykdomą be biudžetinės paramos naudojantis visuotinių ir nacionalinių finansinių priemonių deriniu ir pasitelkiant atitinkamas organizacijas, visų pirma pilietinės visuomenės ir bendruomenines organizacijas, ir naudojantis mechanizmais, kurie, kaip pasitvirtino, veikia sėkmingai sprendžiant su žmogaus teisėmis susijusius klausimus ŽIV / AIDS atvejais;

| 19. | ragina Komisiją, valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę priimti teisės aktus, kad būtų sudarytos sąlygos prieigai prie įperkamų veiksmingų vaistų nuo ŽIV, įskaitant antiretrovirusinius ir kitus saugius ir veiksmingus vaistus, diagnostikos priemonių ir atitinkamų technologijų, skirtų ŽIV ir susijusių oportunistinių infekcijų bei jas galinčių paskatinti sąlygų prevencijos priemonėms ir gydomosioms ir palaikomosios slaugos priemonėms; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją, valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę priimti teisės aktus, kad būtų sudarytos sąlygos prieigai prie įperkamų veiksmingų vaistų nuo ŽIV, įskaitant antiretrovirusinius ir kitus saugius ir veiksmingus vaistus, diagnostikos priemonių ir atitinkamų technologijų, skirtų ŽIV ir susijusių oportunistinių infekcijų bei jas galinčių paskatinti sąlygų prevencijos priemonėms ir gydomosioms ir palaikomosios slaugos priemonėms;

| 20. | kritiškai vertinai dvišalius ir regioninius prekybos susitarimus, į kuriuos įtrauktos nuostatos, pažeidžiančios PPO Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, („TRIPS-plus“) nuostatas, nes šie susitarimai iš tiesų trukdo ir net realiai riboja galimybes pasinaudoti apsaugos priemonėmis, numatytomis 2001 m. Dohos deklaracijoje dėl TRIPS, kurioje užtikrinamas sveikatos apsaugos pirmumas prieš komercinius interesus; atkreipia dėmesį į atsakomybę šalių, darančių spaudimą besivystančioms šalims, kad šios pasirašytų tokius laisvos prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

20.

kritiškai vertinai dvišalius ir regioninius prekybos susitarimus, į kuriuos įtrauktos nuostatos, pažeidžiančios PPO Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, („TRIPS-plus“) nuostatas, nes šie susitarimai iš tiesų trukdo ir net realiai riboja galimybes pasinaudoti apsaugos priemonėmis, numatytomis 2001 m. Dohos deklaracijoje dėl TRIPS, kurioje užtikrinamas sveikatos apsaugos pirmumas prieš komercinius interesus; atkreipia dėmesį į atsakomybę šalių, darančių spaudimą besivystančioms šalims, kad šios pasirašytų tokius laisvos prekybos susitarimus;

| 21. | prabrėžia, kad privalomos licencijos ir diferencijuotos kainos iki galo neišsprendė problemos, ir ragina Komisiją pateikti naujų sprendimų, kad būtų užtikrinta reali galimybė taikyti ŽIV / AIDS gydymą už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

21.

prabrėžia, kad privalomos licencijos ir diferencijuotos kainos iki galo neišsprendė problemos, ir ragina Komisiją pateikti naujų sprendimų, kad būtų užtikrinta reali galimybė taikyti ŽIV / AIDS gydymą už prieinamą kainą;

| 22. | palankiai vertina Tarybos žmogaus teisių darbo grupės priimtą Priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį ir ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti jame pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Tarybos žmogaus teisių darbo grupės priimtą Priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį ir ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti jame pateiktas rekomendacijas;

| 23. | ragina ES institucijas, kurios pagal savo įgaliojimus rengia metines ataskaitas žmogaus teisių padėties klausimu, šiose ataskaitose su ŽIV susijusias žmogaus teises pabrėžti tokiu būdu, kad žmonėms, užsikrėtusiems ŽIV, ir tiems, kuriuos infekcija gali pažeisti, būtų suteikta galimybė išreikšti jiems rūpimus klausimus; |
| --- | --- |

23.

ragina ES institucijas, kurios pagal savo įgaliojimus rengia metines ataskaitas žmogaus teisių padėties klausimu, šiose ataskaitose su ŽIV susijusias žmogaus teises pabrėžti tokiu būdu, kad žmonėms, užsikrėtusiems ŽIV, ir tiems, kuriuos infekcija gali pažeisti, būtų suteikta galimybė išreikšti jiems rūpimus klausimus;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes dar kartą pritarti 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadų dėl veiksmų programos 16 punktui, jog reikia pradėti išsamų konsultacijų su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais procesą siekiant parengti Europos kovos su ŽIV / AIDS, maliarija ir tuberkulioze veiksmų programą 2012 m. ir vėlesniam laikotarpiui, ir paremti ES veiksmų grupės, kuriose Komisija ir valstybės narės galės vykdyti bendrą veiklą nustatytose prioritetinėse srityse, steigimą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes dar kartą pritarti 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadų dėl veiksmų programos 16 punktui, jog reikia pradėti išsamų konsultacijų su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais procesą siekiant parengti Europos kovos su ŽIV / AIDS, maliarija ir tuberkulioze veiksmų programą 2012 m. ir vėlesniam laikotarpiui, ir paremti ES veiksmų grupės, kuriose Komisija ir valstybės narės galės vykdyti bendrą veiklą nustatytose prioritetinėse srityse, steigimą;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Bendrą Jungtinių Tautų ŽIV / AIDS programą koordinuojančiai organizacijai, Pasaulio sveikatos organizacijai ir XVIII tarptautinės AIDS konferencijos organizatoriams. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Bendrą Jungtinių Tautų ŽIV / AIDS programą koordinuojančiai organizacijai, Pasaulio sveikatos organizacijai ir XVIII tarptautinės AIDS konferencijos organizatoriams.

---

(1)  Kaip teigiama UNAIDS dokumente dėl ŽIV perdavimo laikymo nusikaltimu, vyriausybės turėtų nusikaltimu laikyti tik tuos atvejus, kai virusas perduodamas tyčia, t. y. kai asmuo žino, jog yra ŽIV nešiotojas, turi tikslą perduoti virusą ir jį iš tikrųjų perduoda.

(2)  Lytinės ir reprodukcinės sveikatos skatinimas ir susijusių problemų sprendimas bei asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, teisės yra svarbiausias žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į ŽIV elementas. Toks požiūris turėtų atspindėti asmenų, sergančių ŽIV / AIDS, teisę gyventi visapusišką ir pasitenkinimą teikiantį lytinį gyvenimą ir pagarbą ŽIV nešiojančių asmenų pasirinkimui ir pageidavimui susilaukti vaikų.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/101

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisKonvencijos dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojimas 2010 m. rugpjūčio 1 d. ir ES vaidmuo

P7_TA(2010)0285

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ) įsigaliojimo ir ES vaidmens

2011/C 351 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ), kurią 2008 m. gegužės 19–30 d. diplomatinėje konferencijoje Dubline priėmė 107 šalys,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus 2008 m. gegužės 30 d. pranešimą, kuriame valstybės raginamos nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti šį svarbų susitarimą ir kuriame jis išreiškė viltį, kad susitarimas greitai įsigalios,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (1),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo 2008 m. gruodžio 3 d. Konvencija dėl kasetinių šaudmenų bus teikiama pasirašyti Osle, po to Jungtinėse Tautose Niujorke ir įsigalios pirmą dieną praėjus šešiems mėnesiams po to, kai 30 valstybių ratifikuos šią konvenciją, o tai bus 2010 m. rugpjūčio 1 d., |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2008 m. gruodžio 3 d. Konvencija dėl kasetinių šaudmenų bus teikiama pasirašyti Osle, po to Jungtinėse Tautose Niujorke ir įsigalios pirmą dieną praėjus šešiems mėnesiams po to, kai 30 valstybių ratifikuos šią konvenciją, o tai bus 2010 m. rugpjūčio 1 d.,

| B. | kadangi pagal Konvencijoje dėl kasetinių šaudmenų pateikiamą apibrėžtį kasetiniai šaudmenys turi sprogstamuosius antrinius šaudmenis, kurių kiekvienas sveria mažiau nei 20 kg, ir yra skirti numesti arba paleisti sprogstamuosius antrinius šaudmenis, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Konvencijoje dėl kasetinių šaudmenų pateikiamą apibrėžtį kasetiniai šaudmenys turi sprogstamuosius antrinius šaudmenis, kurių kiekvienas sveria mažiau nei 20 kg, ir yra skirti numesti arba paleisti sprogstamuosius antrinius šaudmenis,

| C. | kadangi pagal KKŠ bus uždraustas kasetinių šaudmenų, kaip tokios kategorijos ginklų, naudojimas, gamyba, kaupimas ir perdavimas, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal KKŠ bus uždraustas kasetinių šaudmenų, kaip tokios kategorijos ginklų, naudojimas, gamyba, kaupimas ir perdavimas,

| D. | kadangi pagal KKŠ bus reikalaujama, kad pasirašiusios šalys sunaikintų sukauptas tokių šaudmenų atsargas, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal KKŠ bus reikalaujama, kad pasirašiusios šalys sunaikintų sukauptas tokių šaudmenų atsargas,

| E. | kadangi KKŠ pagrindu bus sukurtas naujas pagalbos nukentėjusiesiems humanitarinis standartas, o atitinkamos šalys privalės išvalyti teritorijas, kuriose po konfliktų dar yra nesprogusių kasetinių šaudmenų liekanų, |
| --- | --- |

E.

kadangi KKŠ pagrindu bus sukurtas naujas pagalbos nukentėjusiesiems humanitarinis standartas, o atitinkamos šalys privalės išvalyti teritorijas, kuriose po konfliktų dar yra nesprogusių kasetinių šaudmenų liekanų,

| F. | kadangi kasetiniai šaudmenys, naudojami apgyvendintose vietovėse, dėl jiems būdingo didelio mirtino poveikio kelia rimtą pavojų civiliams gyventojams ir kadangi šių šaudmenų naudojimas pokonfliktinėse šalyse buvo daugelio tragiškų civilių gyventojų sužeidimų ir mirčių priežastis, nes paliktus nesprogusius antrinius šaudmenis dažnai randa vaikai ir kiti nieko neįtariantys nekalti asmenys, |
| --- | --- |

F.

kadangi kasetiniai šaudmenys, naudojami apgyvendintose vietovėse, dėl jiems būdingo didelio mirtino poveikio kelia rimtą pavojų civiliams gyventojams ir kadangi šių šaudmenų naudojimas pokonfliktinėse šalyse buvo daugelio tragiškų civilių gyventojų sužeidimų ir mirčių priežastis, nes paliktus nesprogusius antrinius šaudmenis dažnai randa vaikai ir kiti nieko neįtariantys nekalti asmenys,

| G. | kadangi iki šiol dvidešimt ES valstybių narių pasirašė Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, vienuolika ją ratifikavo, o septynios valstybės narės jos nepasirašė ir neratifikavo, |
| --- | --- |

G.

kadangi iki šiol dvidešimt ES valstybių narių pasirašė Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, vienuolika ją ratifikavo, o septynios valstybės narės jos nepasirašė ir neratifikavo,

| H. | kadangi Konvencijai dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojus 2010 m. rugpjūčio 1 d. prisijungimo prie konvencijos procesas reikalaus daugiau pastangų, nes šalims reikės prisijungti prie konvencijos vienu etapu, |
| --- | --- |

H.

kadangi Konvencijai dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojus 2010 m. rugpjūčio 1 d. prisijungimo prie konvencijos procesas reikalaus daugiau pastangų, nes šalims reikės prisijungti prie konvencijos vienu etapu,

| I. | kadangi daugumos ES valstybių narių, su tarpparlamentinėmis iniciatyvomis susijusi ir didelio skaičiaus pilietinės visuomenės organizacijų parama buvo labai svarbi, kad sėkmingai būtų baigtas Oslo procesas ir pasirašyta Konvencija dėl kasetinių šaudmenų, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugumos ES valstybių narių, su tarpparlamentinėmis iniciatyvomis susijusi ir didelio skaičiaus pilietinės visuomenės organizacijų parama buvo labai svarbi, kad sėkmingai būtų baigtas Oslo procesas ir pasirašyta Konvencija dėl kasetinių šaudmenų,

| J. | kadangi, jei Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų pasirašytų ir ratifikuotų visos 27 ES valstybės narės iki jos įsigaliojimo 2010 m. rugpjūčio 1 d., tai būtų didelį poveikį turintis politinis ženklas siekiant, kad kasetiniai šaudmenys nebūtų naudojami visame pasaulyje, ir ES tikslų kovoti su ginklų, kuriuos naudojant žudoma be atrankos, platinimu, |
| --- | --- |

J.

kadangi, jei Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų pasirašytų ir ratifikuotų visos 27 ES valstybės narės iki jos įsigaliojimo 2010 m. rugpjūčio 1 d., tai būtų didelį poveikį turintis politinis ženklas siekiant, kad kasetiniai šaudmenys nebūtų naudojami visame pasaulyje, ir ES tikslų kovoti su ginklų, kuriuos naudojant žudoma be atrankos, platinimu,

| 1. | džiaugiasi, kad Konvencija dėl kasetinių šaudmenų įsigalios 2010 m. rugpjūčio 1 d.; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad Konvencija dėl kasetinių šaudmenų įsigalios 2010 m. rugpjūčio 1 d.;

| 2. | ragina visas ES valstybes nares, įskaitant konvencijos nepasirašiusias Estiją, Suomiją, Graikiją, Latviją, Lenkiją, Rumuniją, Slovakiją ir Turkiją ir konvenciją pasirašiusias, bet jos neratifikavusias Bulgariją, Kiprą, Čekijos Respubliką, Vengriją, Italiją, Lietuvą, Nyderlandus, Portugaliją ir Švediją, ir šalis kandidates pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų skubos tvarka iki 2010 m. pabaigos; |
| --- | --- |

2.

ragina visas ES valstybes nares, įskaitant konvencijos nepasirašiusias Estiją, Suomiją, Graikiją, Latviją, Lenkiją, Rumuniją, Slovakiją ir Turkiją ir konvenciją pasirašiusias, bet jos neratifikavusias Bulgariją, Kiprą, Čekijos Respubliką, Vengriją, Italiją, Lietuvą, Nyderlandus, Portugaliją ir Švediją, ir šalis kandidates pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų skubos tvarka iki 2010 m. pabaigos;

| 3. | teigiamai vertina visas valstybes, kurios pasirašė ir ratifikavo KKŠ, taip pat priėmė kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumus ir baigė naikinti tokių šaudmenų atsargas; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina visas valstybes, kurios pasirašė ir ratifikavo KKŠ, taip pat priėmė kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumus ir baigė naikinti tokių šaudmenų atsargas;

| 4. | ragina visas ES valstybes nares, kurios pasirašė KKŠ, naudotis kiekviena proga ir paraginti KKŠ nepasirašiusias šalis kuo greičiau pasirašyti ir ratifikuoti konvenciją arba prisijungti prie jos, be kita ko, organizuojant dvišalius susitikimus, įvairių šalių kariškių dialogus ir daugiašalius forumus ir, atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal KKŠ 21 straipsnį, dėti visas pastangas skatinant, kad konvencijos nepasirašiusios šalys nenaudotų kasetinių šaudmenų; |
| --- | --- |

4.

ragina visas ES valstybes nares, kurios pasirašė KKŠ, naudotis kiekviena proga ir paraginti KKŠ nepasirašiusias šalis kuo greičiau pasirašyti ir ratifikuoti konvenciją arba prisijungti prie jos, be kita ko, organizuojant dvišalius susitikimus, įvairių šalių kariškių dialogus ir daugiašalius forumus ir, atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal KKŠ 21 straipsnį, dėti visas pastangas skatinant, kad konvencijos nepasirašiusios šalys nenaudotų kasetinių šaudmenų;

| 5. | ragina ES valstybes nares nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių būtų sutrukdytas Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų ir jos nuostatų įgyvendinimas ar kiltų pavojus, kad jos nebus įgyvendintos; ypač ragina visas ES valstybes nares nepriimti, nepritarti ir neratifikuoti jokio Konvencijos dėl įprastinių ginklų (CCW) protokolo, pagal kurį būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, nes tai prieštarautų tokių šaudmenų uždraudimui, kaip nurodyta KKŠ 1 ir 2 straipsniuose; ragina Tarybą ir ES valstybes nares atitinkamai veikti kitame posėdyje Konvencijos dėl įprastinių ginklų klausimais, kuris vyks nuo 2010 m. rugpjūčio 30 d. iki rugsėjo 3 d. Ženevoje; |
| --- | --- |

5.

ragina ES valstybes nares nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių būtų sutrukdytas Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų ir jos nuostatų įgyvendinimas ar kiltų pavojus, kad jos nebus įgyvendintos; ypač ragina visas ES valstybes nares nepriimti, nepritarti ir neratifikuoti jokio Konvencijos dėl įprastinių ginklų (CCW) protokolo, pagal kurį būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, nes tai prieštarautų tokių šaudmenų uždraudimui, kaip nurodyta KKŠ 1 ir 2 straipsniuose; ragina Tarybą ir ES valstybes nares atitinkamai veikti kitame posėdyje Konvencijos dėl įprastinių ginklų klausimais, kuris vyks nuo 2010 m. rugpjūčio 30 d. iki rugsėjo 3 d. Ženevoje;

| 6. | ragina ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios KKŠ, imtis preliminarių veiksmų, kol jos prisijungs prie konvencijos, ir, be kita ko, priimti kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumą ir skubos tvarka pradėti naikinti kasetinių šaudmenų atsargas; |
| --- | --- |

6.

ragina ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios KKŠ, imtis preliminarių veiksmų, kol jos prisijungs prie konvencijos, ir, be kita ko, priimti kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumą ir skubos tvarka pradėti naikinti kasetinių šaudmenų atsargas;

| 7. | ragina visas šalis dalyvauti pirmajame konvenciją pasirašiusių šalių susitikime, kuris įvyks 2010 m. lapkričio 8–12 d. Vientiane, Laose, šalyje, kurioje naudojama daugiausiai kasetinių šaudmenų visame pasaulyje; |
| --- | --- |

7.

ragina visas šalis dalyvauti pirmajame konvenciją pasirašiusių šalių susitikime, kuris įvyks 2010 m. lapkričio 8–12 d. Vientiane, Laose, šalyje, kurioje naudojama daugiausiai kasetinių šaudmenų visame pasaulyje;

| 8. | ragina ES valstybes nares imtis veiksmų siekiant pradėti įgyvendinti konvenciją ir, be kita ko, naikinti šaudmenų atsargas, valyti teritorijas ir teikti pagalbą nukentėjusiesiems, taip pat prisidėti prie kitoms šalims, kurios nori įgyvendinti konvenciją, teikiamos įvairių formų paramos finansavimo; |
| --- | --- |

8.

ragina ES valstybes nares imtis veiksmų siekiant pradėti įgyvendinti konvenciją ir, be kita ko, naikinti šaudmenų atsargas, valyti teritorijas ir teikti pagalbą nukentėjusiesiems, taip pat prisidėti prie kitoms šalims, kurios nori įgyvendinti konvenciją, teikiamos įvairių formų paramos finansavimo;

| 9. | ragina konvenciją pasirašiusias ES valstybes nares priimti teisės aktus dėl jos įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

ragina konvenciją pasirašiusias ES valstybes nares priimti teisės aktus dėl jos įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu;

| 10. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai dėti visas pastangas, kad Sąjunga prisijungtų prie Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų, nes tai galima padaryti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, taip pat kaip Tarybos sprendimą ar bendrąją poziciją parengti pirmajai peržiūros konferencijai skirtą strategiją; |
| --- | --- |

10.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai dėti visas pastangas, kad Sąjunga prisijungtų prie Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų, nes tai galima padaryti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, taip pat kaip Tarybos sprendimą ar bendrąją poziciją parengti pirmajai peržiūros konferencijai skirtą strategiją;

| 11. | ragina Tarybą ir Komisiją šalia standartinės masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos kasetinių šaudmenų draudimą įtraukti kaip standartinę išlygą į susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

11.

ragina Tarybą ir Komisiją šalia standartinės masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos kasetinių šaudmenų draudimą įtraukti kaip standartinę išlygą į susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| 12. | ragina Tarybą ir Komisiją į Bendrijos išorės paramos programas įtraukti kovą su kasetinių šaudmenų naudojimu siekiant padėti trečiosioms šalims naikinti atsargas ir teikti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą ir Komisiją į Bendrijos išorės paramos programas įtraukti kovą su kasetinių šaudmenų naudojimu siekiant padėti trečiosioms šalims naikinti atsargas ir teikti humanitarinę pagalbą;

| 13. | ragina ES valstybes nares, Tarybą ir Komisiją imtis priemonių siekiant užkirsti kelią trečiosioms šalims tiekti kasetinius šaudmenis nevalstybiniams subjektams; |
| --- | --- |

13.

ragina ES valstybes nares, Tarybą ir Komisiją imtis priemonių siekiant užkirsti kelią trečiosioms šalims tiekti kasetinius šaudmenis nevalstybiniams subjektams;

| 14. | primygtinai ragina ES valstybes nares atskleisti savo pastangas, kurių jos ėmėsi reaguodamos į šią rezoliuciją ir pateikti viešą pranešimą apie savo veiklą vadovaujantis KKŠ; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina ES valstybes nares atskleisti savo pastangas, kurių jos ėmėsi reaguodamos į šią rezoliuciją ir pateikti viešą pranešimą apie savo veiklą vadovaujantis KKŠ;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui ir Kasetinių šaudmenų koalicijai. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui ir Kasetinių šaudmenų koalicijai.

---

(1)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 61.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0061.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/103

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisBŽŪP ateitis po 2013 m.

P7_TA(2010)0286

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (2009/2236(INI))

2011/C 351 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies III antraštinę dalį,

atsižvelgdamas į bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) būklės patikrinimo rezultatus,

atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „2020 m. Europa: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

atsižvelgdamas į savo tyrimą „Bendrosios išmokos schema po 2013 m.: naujas požiūris, naujas tikslas“,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir Pasaulio banko inicijuotą Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) organizacijos ataskaitą, kurią pasirašė 58 šalys,

atsižvelgdamas į Komisijos publikaciją „Žemės ūkio rinkų perspektyvos ir pajamos 2008–2015 m.“,

atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „BŽŪP perspektyvos: nuo rinkos intervencijos prie naujoviškos politikos“,

atsižvelgdamas į Europos aplinkos politikos instituto tyrimą „Europos Sąjungos žemės ūkio sektoriaus tiekiamos viešosios gėrybės“,

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas (COM(2009)0147),“o taip pat tarnybų darbo dokumentus „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos žemės ūkiui ir kaimo vietovėms iškilęs uždavinys“ (SEC(2009)0417) ir „Europos žemės ūkio vaidmuo mažinant klimato kaitą“(SEC(2009)1093),

atsižvelgdamas į ekspertų grupės Notre Europe atliktą tyrimą „BŽŪP reforma po 2013 m.: požiūris į ilgesnio laikotarpio perspektyvas“,

atsižvelgdamas į darbo dokumentą dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (1),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl naujųjų valstybių narių įtraukties į bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) (2),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES žemės ūkio ir klimato kaitos (3),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos: kokios strategijos laikytis? (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0204/2010),

| A. | kadangi ES privalo ir toliau užtikrinti savo piliečių apsirūpinimo maistu saugumą ir prisidėti prie maisto pasauliui tiekimo, taip pat geriau ir darniau bendradarbiauti su kitomis pasaulio šalimis, ypač besivystančiomis, siekiant skatinti ilgalaikį ir tvarų jų žemės ūkio sektorių vystymąsi kuo labiau didinant jų žinias; kadangi, esant dabartinei padėčiai, kai bendras badaujančių žmonių skaičius viršija 1 mlrd., o Europos Sąjungoje gyvena daugiau kaip 40 mln. neturtingų žmonių, kurie negauna pakankamai maisto, mokslo pažanga turėtų būti naudojama ten, kur ji gali pateikti tinkamų sprendimų siekiant sumažinti badaujančių žmonių skaičių pasaulyje, ypač veiksmingiau panaudojant išteklius, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES privalo ir toliau užtikrinti savo piliečių apsirūpinimo maistu saugumą ir prisidėti prie maisto pasauliui tiekimo, taip pat geriau ir darniau bendradarbiauti su kitomis pasaulio šalimis, ypač besivystančiomis, siekiant skatinti ilgalaikį ir tvarų jų žemės ūkio sektorių vystymąsi kuo labiau didinant jų žinias; kadangi, esant dabartinei padėčiai, kai bendras badaujančių žmonių skaičius viršija 1 mlrd., o Europos Sąjungoje gyvena daugiau kaip 40 mln. neturtingų žmonių, kurie negauna pakankamai maisto, mokslo pažanga turėtų būti naudojama ten, kur ji gali pateikti tinkamų sprendimų siekiant sumažinti badaujančių žmonių skaičių pasaulyje, ypač veiksmingiau panaudojant išteklius,

| B. | kadangi manoma, kad pasaulinė maisto paklausa išaugs dvigubai, ir numatoma, pasak JT maisto ir žemės ūkio organizacijos, jog pasaulio gyventojų skaičius padidės nuo šiuo metu esančių 7 mlrd. iki 9 mlrd. 2050 m., ir reikės atitinkamai padidinti pasaulio maisto gamybą susiduriant su gamtinių išteklių problema, kuri reiškia, kad pasaulyje reikės pagaminti daugiau maisto sunaudojant mažiau vandens, žemės, energijos, trąšų ir pesticidų, |
| --- | --- |

B.

kadangi manoma, kad pasaulinė maisto paklausa išaugs dvigubai, ir numatoma, pasak JT maisto ir žemės ūkio organizacijos, jog pasaulio gyventojų skaičius padidės nuo šiuo metu esančių 7 mlrd. iki 9 mlrd. 2050 m., ir reikės atitinkamai padidinti pasaulio maisto gamybą susiduriant su gamtinių išteklių problema, kuri reiškia, kad pasaulyje reikės pagaminti daugiau maisto sunaudojant mažiau vandens, žemės, energijos, trąšų ir pesticidų,

| C. | kadangi, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 straipsnyje, BŽŪP siekiama didinti žemės ūkio našumą, užtikrinti deramą žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygį, stabilizuoti rinkas, užtikrinti pakankamą tiekimą ir vartotojams priimtinas tiekiamo maisto kainas; kadangi BŽŪP uždaviniai iki šiol buvo daugeliu požiūriu sėkmingai vykdomi ir jų siekiant prisidėta prie pastangų stiprinti ES integraciją, teritorinę Europos sanglaudą ir bendrosios rinkos veikimą; vis dėlto BŽŪP tik iš dalies prisidėjo prie deramo žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygio ir dar nestabilizavo žemės ūkio rinkų, nes rinkos tapo labai nepastovios ir dėl to iškilo pavojus apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi reikalingos tolesnės pastangos, kad būtų galima pasiekti BŽŪP tikslų ir išsaugoti aplinką bei užimtumą kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 straipsnyje, BŽŪP siekiama didinti žemės ūkio našumą, užtikrinti deramą žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygį, stabilizuoti rinkas, užtikrinti pakankamą tiekimą ir vartotojams priimtinas tiekiamo maisto kainas; kadangi BŽŪP uždaviniai iki šiol buvo daugeliu požiūriu sėkmingai vykdomi ir jų siekiant prisidėta prie pastangų stiprinti ES integraciją, teritorinę Europos sanglaudą ir bendrosios rinkos veikimą; vis dėlto BŽŪP tik iš dalies prisidėjo prie deramo žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygio ir dar nestabilizavo žemės ūkio rinkų, nes rinkos tapo labai nepastovios ir dėl to iškilo pavojus apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi reikalingos tolesnės pastangos, kad būtų galima pasiekti BŽŪP tikslų ir išsaugoti aplinką bei užimtumą kaimo vietovėse,

| D. | kadangi žemės ūkis ir miškininkystė vis dar yra svarbūs ekonomikos sektoriai ir kartu tiekia svarbias viešąsias gėrybes saugodami gamtinius išteklius ir kultūrinį kraštovaizdį (tai preliminari bet kokios žmogaus veiklos kaimo vietovėse sąlyga), kadangi šie sektoriai jau labiausiai prisideda ES siekiant Europos klimato ir energetikos tikslų, ypač tikslų, susijusių su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, išgaunamais iš žemės ūkio ir miškininkystės veiklą vykdant gaunamos biomasės; kadangi šis indėlis ateityje turi didėti ir kadangi šie bioenergijos šaltiniai taip pat padeda mažinti ES energetinę priklausomybę ir augančių energijos kainų sąlygomis padeda kurti naujas darbo vietas ir didinti šio sektoriaus pajamas, |
| --- | --- |

D.

kadangi žemės ūkis ir miškininkystė vis dar yra svarbūs ekonomikos sektoriai ir kartu tiekia svarbias viešąsias gėrybes saugodami gamtinius išteklius ir kultūrinį kraštovaizdį (tai preliminari bet kokios žmogaus veiklos kaimo vietovėse sąlyga), kadangi šie sektoriai jau labiausiai prisideda ES siekiant Europos klimato ir energetikos tikslų, ypač tikslų, susijusių su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, išgaunamais iš žemės ūkio ir miškininkystės veiklą vykdant gaunamos biomasės; kadangi šis indėlis ateityje turi didėti ir kadangi šie bioenergijos šaltiniai taip pat padeda mažinti ES energetinę priklausomybę ir augančių energijos kainų sąlygomis padeda kurti naujas darbo vietas ir didinti šio sektoriaus pajamas,

| E. | kadangi ES piliečiai gauna nemažos naudos iš BŽŪP, kuri sudaro galimybes gauti aukštos kokybės saugių maisto produktų priimtinomis kainomis, užtikrina apsirūpinimo maistu saugumą, saugo aplinką, kuria darbo vietas ir taiko kovos su klimato kaita priemones, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES piliečiai gauna nemažos naudos iš BŽŪP, kuri sudaro galimybes gauti aukštos kokybės saugių maisto produktų priimtinomis kainomis, užtikrina apsirūpinimo maistu saugumą, saugo aplinką, kuria darbo vietas ir taiko kovos su klimato kaita priemones,

| F. | kadangi šiuo metu pasaulyje tiesiogiai žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriuose dirba 13,6 mln. žmonių, dar 5 mln. žmonių dirba žemės ūkio ir maisto pramonėje, o ES yra didžiausia pasaulyje maisto produktų ir gėrimų gamintoja; kadangi žemės ūkyje dirba 8,6 % visų ES dirbančių asmenų, kurie sukuria 4 % ES BVP, |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu pasaulyje tiesiogiai žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriuose dirba 13,6 mln. žmonių, dar 5 mln. žmonių dirba žemės ūkio ir maisto pramonėje, o ES yra didžiausia pasaulyje maisto produktų ir gėrimų gamintoja; kadangi žemės ūkyje dirba 8,6 % visų ES dirbančių asmenų, kurie sukuria 4 % ES BVP,

| G. | kadangi po paskutiniųjų ES plėtros etapų (2004 m. ir 2007 m.) prie žemės ūkyje dirbančių asmenų prisidėjo dar 7 mln. ūkininkų, o žemės ūkio paskirties žemės plotas padidėjo 40 %; kadangi per pastaruosius 10 metų realios pajamos vienam asmeniui žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 12,2 % ir palaipsniui pasiekė 1995 m. lygį; kadangi vidutinės pajamos žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse yra mažesnės nei 50 % vidutinių pajamų kituose ekonomikos sektoriuose, o prekių gamybos sąnaudos, pvz., išlaidos trąšoms, elektrai ir kurui, per pastaruosius 15 metų pasiekė aukščiausią lygį ir dėl to ES tapo labai sunku tęsti žemės ūkio gamybą, |
| --- | --- |

G.

kadangi po paskutiniųjų ES plėtros etapų (2004 m. ir 2007 m.) prie žemės ūkyje dirbančių asmenų prisidėjo dar 7 mln. ūkininkų, o žemės ūkio paskirties žemės plotas padidėjo 40 %; kadangi per pastaruosius 10 metų realios pajamos vienam asmeniui žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 12,2 % ir palaipsniui pasiekė 1995 m. lygį; kadangi vidutinės pajamos žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse yra mažesnės nei 50 % vidutinių pajamų kituose ekonomikos sektoriuose, o prekių gamybos sąnaudos, pvz., išlaidos trąšoms, elektrai ir kurui, per pastaruosius 15 metų pasiekė aukščiausią lygį ir dėl to ES tapo labai sunku tęsti žemės ūkio gamybą,

| H. | kadangi 7 % Europos ūkininkų jaunesni nei 35 metų, o 4,5 mln. ūkininkų vyresni nei 65 metų ir baigs savo veiklą iki 2020 m., žemės ūkio sektoriaus ateičiai gali kilti pavojus, jeigu ūkininkų skaičius ir toliau mažės, |
| --- | --- |

H.

kadangi 7 % Europos ūkininkų jaunesni nei 35 metų, o 4,5 mln. ūkininkų vyresni nei 65 metų ir baigs savo veiklą iki 2020 m., žemės ūkio sektoriaus ateičiai gali kilti pavojus, jeigu ūkininkų skaičius ir toliau mažės,

| I. | kadangi žemės ūkis yra pagrindinis žemės naudotojas ES ir užima 47 % visos Europos Sąjungos teritorijos; kadangi ES yra 13,7 mln. žemės ūkių, kurių gamyba siekia daugiau kaip 337 mlrd. eurų, kadangi 15 % žemės ūkio paskirties plotų ES (tai sudaro apie 26 mln. hektarų) yra kalnų vietovėse ir kadangi tokių vietovių natūralios gamtinės sąlygos apsunkina ūkininkavimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi žemės ūkis yra pagrindinis žemės naudotojas ES ir užima 47 % visos Europos Sąjungos teritorijos; kadangi ES yra 13,7 mln. žemės ūkių, kurių gamyba siekia daugiau kaip 337 mlrd. eurų, kadangi 15 % žemės ūkio paskirties plotų ES (tai sudaro apie 26 mln. hektarų) yra kalnų vietovėse ir kadangi tokių vietovių natūralios gamtinės sąlygos apsunkina ūkininkavimą,

| J. | kadangi dėl sektoriaus pertvarkymo vidutinis fizinis žemės ūkio valdos dydis išaugo, tačiau ES vis dar vyrauja smulkūs ūkiai, o vidutinis ūkio dydis yra 12,6 hektarų; kadangi svarbi problema tebėra natūriniai ūkiai, ypač naujosiose valstybėse narėse, kur natūriniuose ūkiuose dirba pusė visos darbo jėgos, ir kadangi smulkūs ūkiai ir juos valdantys ūkininkai ypač svarbūs tiekiant negamybines viešąsias gėrybes, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl sektoriaus pertvarkymo vidutinis fizinis žemės ūkio valdos dydis išaugo, tačiau ES vis dar vyrauja smulkūs ūkiai, o vidutinis ūkio dydis yra 12,6 hektarų; kadangi svarbi problema tebėra natūriniai ūkiai, ypač naujosiose valstybėse narėse, kur natūriniuose ūkiuose dirba pusė visos darbo jėgos, ir kadangi smulkūs ūkiai ir juos valdantys ūkininkai ypač svarbūs tiekiant negamybines viešąsias gėrybes,

| K. | kadangi ekonomikos krizė turėjo didelių neigiamų padarinių žemės ūkiui – žemės ūkio pajamos 2008–2009 m. vidutiniškai sumažėjo 12,2 %, o nedarbo lygis kaimo vietovėse pastaraisiais metais padidėjo; kadangi tiesioginis ekonomikos krizės padarinys yra tas, kad 2008–2009 m. vartojimas Europoje sumažėjo vidutiniškai 10,55 %, o kai kuriose valstybėse narėse – daugiau kaip 20 %; kadangi kiti ekonomikos krizės padariniai – nepakankamos galimybės ūkininkams gauti paskolas ir našta, tekusi valstybių narių viešiesiems finansams, dėl kurios sumažėjo jų gebėjimas teikti bendrąjį finansavimą, |
| --- | --- |

K.

kadangi ekonomikos krizė turėjo didelių neigiamų padarinių žemės ūkiui – žemės ūkio pajamos 2008–2009 m. vidutiniškai sumažėjo 12,2 %, o nedarbo lygis kaimo vietovėse pastaraisiais metais padidėjo; kadangi tiesioginis ekonomikos krizės padarinys yra tas, kad 2008–2009 m. vartojimas Europoje sumažėjo vidutiniškai 10,55 %, o kai kuriose valstybėse narėse – daugiau kaip 20 %; kadangi kiti ekonomikos krizės padariniai – nepakankamos galimybės ūkininkams gauti paskolas ir našta, tekusi valstybių narių viešiesiems finansams, dėl kurios sumažėjo jų gebėjimas teikti bendrąjį finansavimą,

| L. | kadangi kainų nestabilumas yra pastovi žemės ūkio rinkų savybė, tačiau neseniai jis labai išaugo dėl susijusių veiksnių derinio (be kita ko, ekstremalių oro sąlygų, energijos kainų, spekuliacijos ir paklausos pokyčių), ir manoma, jog jis, kaip prognozuoja Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD) ir Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), ir toliau didės, sukeldamas didžiulius žemės ūkio produktų kainų šuolius ir nuosmukius Europos rinkose; kadangi 2006–2008 m. gerokai išaugo tam tikrų prekių kainos, o kai kurių, pvz., grūdų, net iki 180 %; kadangi pieno produktų kainos 2009 m. nukrito vidutiniškai 40 %, kadangi nukrito ir kitų produktų, pvz., grūdų, vaisių ir daržovių, alyvuogių aliejaus, kainos ir ypač dideli kainų svyravimai turėjo neigiamų padarinių gamintojams ir ne visada buvo naudingi vartotojams, |
| --- | --- |

L.

kadangi kainų nestabilumas yra pastovi žemės ūkio rinkų savybė, tačiau neseniai jis labai išaugo dėl susijusių veiksnių derinio (be kita ko, ekstremalių oro sąlygų, energijos kainų, spekuliacijos ir paklausos pokyčių), ir manoma, jog jis, kaip prognozuoja Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD) ir Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), ir toliau didės, sukeldamas didžiulius žemės ūkio produktų kainų šuolius ir nuosmukius Europos rinkose; kadangi 2006–2008 m. gerokai išaugo tam tikrų prekių kainos, o kai kurių, pvz., grūdų, net iki 180 %; kadangi pieno produktų kainos 2009 m. nukrito vidutiniškai 40 %, kadangi nukrito ir kitų produktų, pvz., grūdų, vaisių ir daržovių, alyvuogių aliejaus, kainos ir ypač dideli kainų svyravimai turėjo neigiamų padarinių gamintojams ir ne visada buvo naudingi vartotojams,

| M. | kadangi žemės ūkio aplinkosaugos rodikliai rodo, kad, siekiant sušvelninti klimato kaitos padarinius, žemės ūkio sektorius turi didelių galimybių, ypač susijusių su anglies dioksido sekvestracija, grynojo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tiesioginiu mažinimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri užtikrina, kad išmetamas dujų kiekis būtų iš tikrųjų mažinamas, gamyba; kadangi tausiai vykdoma žemės ūkio veikla yra labai svarbi biologinės įvairovės išsaugojimo, vandens valdymo ir kovos su dirvožemio erozija požiūriu ir gali būti svarbiausias veiksnys kovojant su klimato kaita, |
| --- | --- |

M.

kadangi žemės ūkio aplinkosaugos rodikliai rodo, kad, siekiant sušvelninti klimato kaitos padarinius, žemės ūkio sektorius turi didelių galimybių, ypač susijusių su anglies dioksido sekvestracija, grynojo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tiesioginiu mažinimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri užtikrina, kad išmetamas dujų kiekis būtų iš tikrųjų mažinamas, gamyba; kadangi tausiai vykdoma žemės ūkio veikla yra labai svarbi biologinės įvairovės išsaugojimo, vandens valdymo ir kovos su dirvožemio erozija požiūriu ir gali būti svarbiausias veiksnys kovojant su klimato kaita,

| N. | kadangi šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant žemės ūkio veiklą (įskaitant gyvulių auginimą), kiekis 1990–2007 m. 27 valstybėse narėse sumažėjo 20 %; kadangi žemės ūkio sektoriaus išmetamų dujų dalis nuo 11 % 1990 m. sumažėjo iki 9,3 % 2007 m., be kita ko, dėl veiksmingesnio trąšų ir skysto mėšlo naudojimo, naujos BŽŪP struktūrinės reformos ir laipsniško žemės ūkio ir aplinkosaugos iniciatyvų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

N.

kadangi šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant žemės ūkio veiklą (įskaitant gyvulių auginimą), kiekis 1990–2007 m. 27 valstybėse narėse sumažėjo 20 %; kadangi žemės ūkio sektoriaus išmetamų dujų dalis nuo 11 % 1990 m. sumažėjo iki 9,3 % 2007 m., be kita ko, dėl veiksmingesnio trąšų ir skysto mėšlo naudojimo, naujos BŽŪP struktūrinės reformos ir laipsniško žemės ūkio ir aplinkosaugos iniciatyvų įgyvendinimo,

| O. | kadangi ES tapo grynąja žemės ūkio produktų importuotoja ir per metus importuoja produktų daugiau kaip už 87,6 mlrd. EUR (apytikriai 20 % pasaulinio žemės ūkio produktų importo); kadangi kai kuriais atvejais prekybos balansas darosi vis palankesnis trečiosioms šalims (šiuo metu ES iš Pietų Amerikos bendrosios rinkos (MERCOSUR) šalių importuoja žemės ūkio produktų už 19 mlrd. EUR, o eksportuoja produktų į šį regioną tik už 1 mlrd. EUR); kadangi ES prekybos žemės ūkio produktais deficitas ir toliau didėja, |
| --- | --- |

O.

kadangi ES tapo grynąja žemės ūkio produktų importuotoja ir per metus importuoja produktų daugiau kaip už 87,6 mlrd. EUR (apytikriai 20 % pasaulinio žemės ūkio produktų importo); kadangi kai kuriais atvejais prekybos balansas darosi vis palankesnis trečiosioms šalims (šiuo metu ES iš Pietų Amerikos bendrosios rinkos (MERCOSUR) šalių importuoja žemės ūkio produktų už 19 mlrd. EUR, o eksportuoja produktų į šį regioną tik už 1 mlrd. EUR); kadangi ES prekybos žemės ūkio produktais deficitas ir toliau didėja,

| P. | kadangi ES išlieka viena didžiausių pasaulyje žemės ūkio produktų eksportuotojų (maždaug 17 % visos pasaulinės prekybos); kadangi per pastaruosius 10 metų ES prarado didelę rinkos dalį (2000 m. ES teko maždaug 19 % pasaulinės prekybos); kadangi ES eksportuoja daugiausia aukštos pridėtinės vertės ir perdirbtus produktus (67 % viso jos žemės ūkio produktų eksporto), |
| --- | --- |

P.

kadangi ES išlieka viena didžiausių pasaulyje žemės ūkio produktų eksportuotojų (maždaug 17 % visos pasaulinės prekybos); kadangi per pastaruosius 10 metų ES prarado didelę rinkos dalį (2000 m. ES teko maždaug 19 % pasaulinės prekybos); kadangi ES eksportuoja daugiausia aukštos pridėtinės vertės ir perdirbtus produktus (67 % viso jos žemės ūkio produktų eksporto),

| Q. | kadangi aukštos kokybės produktai yra svarbiausi Europos Sąjungos gamybos ir eksporto potencialui ir sudaro labai didelę jos tarptautinės prekybos dalį; kadangi ES eksportuoja žinomus didelės ekonominės vertės produktus, ir produktų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, atveju grynoji šių produktų ir maisto produktų vertė yra 14 mlrd. EUR per metus (išskyrus vyną ir spiritinius gėrimus, kurie taip pat sudaro didelę ES eksporto dalį), kadangi siekiant toliau plėtoti aukštos kokybės gamybą, kuri patenkintų vartotojų lūkesčius, reikėtų atsižvelgti į specifinius šių sektorių poreikius siekiant užtikrinti jų konkurencingumą, įskaitant ES geografinių nuorodų ir saugomų kilmės vietos nuorodų veiksmingesnės apsaugos prekiaujant su partneriais iš trečiųjų šalių poreikį, |
| --- | --- |

Q.

kadangi aukštos kokybės produktai yra svarbiausi Europos Sąjungos gamybos ir eksporto potencialui ir sudaro labai didelę jos tarptautinės prekybos dalį; kadangi ES eksportuoja žinomus didelės ekonominės vertės produktus, ir produktų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, atveju grynoji šių produktų ir maisto produktų vertė yra 14 mlrd. EUR per metus (išskyrus vyną ir spiritinius gėrimus, kurie taip pat sudaro didelę ES eksporto dalį), kadangi siekiant toliau plėtoti aukštos kokybės gamybą, kuri patenkintų vartotojų lūkesčius, reikėtų atsižvelgti į specifinius šių sektorių poreikius siekiant užtikrinti jų konkurencingumą, įskaitant ES geografinių nuorodų ir saugomų kilmės vietos nuorodų veiksmingesnės apsaugos prekiaujant su partneriais iš trečiųjų šalių poreikį,

| R. | kadangi paramos gamintojams įvertinimas (angl. PSE) rodo, kad bendra parama ūkiams ES nuo 2000 m. buvo palaipsniui mažinama ir šiuo metu siekia pagrindinių ES prekybos partnerių vienam gyventojui tenkančios paramos lygį, tačiau kiti partneriai per pastaruosius kelis metus išlaikė ir padidino prekybą iškreipiančią paramą, |
| --- | --- |

R.

kadangi paramos gamintojams įvertinimas (angl. PSE) rodo, kad bendra parama ūkiams ES nuo 2000 m. buvo palaipsniui mažinama ir šiuo metu siekia pagrindinių ES prekybos partnerių vienam gyventojui tenkančios paramos lygį, tačiau kiti partneriai per pastaruosius kelis metus išlaikė ir padidino prekybą iškreipiančią paramą,

| S. | kadangi dabartinis paramos valstybėms narėms ir ūkininkams paskirstymas ir jos dydis yra susijęs su paramos paskirstymu ir jos dydžiu praeityje, kai parama buvo susieta su gamybos būdais ir apimtimi, ir ja buvo siekiama kompensuoti sumažėjusias ūkininkų pajamas žymiai nukritus užtikrintoms kainoms; kadangi suprantama, jog dėl tokio paskirstymo metodo kai kurie ES ūkininkai patiria nelygybę, ir, be to, tokios nelygybės palaikymas nedera su būsimais BŽŪP tikslais, |
| --- | --- |

S.

kadangi dabartinis paramos valstybėms narėms ir ūkininkams paskirstymas ir jos dydis yra susijęs su paramos paskirstymu ir jos dydžiu praeityje, kai parama buvo susieta su gamybos būdais ir apimtimi, ir ja buvo siekiama kompensuoti sumažėjusias ūkininkų pajamas žymiai nukritus užtikrintoms kainoms; kadangi suprantama, jog dėl tokio paskirstymo metodo kai kurie ES ūkininkai patiria nelygybę, ir, be to, tokios nelygybės palaikymas nedera su būsimais BŽŪP tikslais,

| T. | kadangi nuo 2007 m. dėl savanoriškos moduliavimo sistemos finansinę paramą galima perskirstyti tiesioginėms išmokoms ir kaimo plėtros paramai, tačiau nedidinant žemės ūkiui skiriamų finansinių priemonių skaidrumo, pagrįstumo ir supaprastinimo, |
| --- | --- |

T.

kadangi nuo 2007 m. dėl savanoriškos moduliavimo sistemos finansinę paramą galima perskirstyti tiesioginėms išmokoms ir kaimo plėtros paramai, tačiau nedidinant žemės ūkiui skiriamų finansinių priemonių skaidrumo, pagrįstumo ir supaprastinimo,

| U. | kadangi BŽŪP išlaidų dalis ES biudžete buvo nuolat mažinama nuo beveik 75 % 1985 m. iki planuojamų 39,3 % 2013 m.; kadangi tai sudaro mažiau kaip 0,45 % ES BVP; kadangi biudžeto išlaidos rinkos priemonėms sumažintos dar labiau – nuo 74 % visų BŽŪP išlaidų 1992 m. iki mažiau nei 10 % šiuo metu; kadangi skirstant BŽŪP išlaidas nuosekliai atsisakoma rinkos rėmimo ir eksporto subsidijų ir pereinama prie atsietųjų išmokų ir kaimo plėtros, |
| --- | --- |

U.

kadangi BŽŪP išlaidų dalis ES biudžete buvo nuolat mažinama nuo beveik 75 % 1985 m. iki planuojamų 39,3 % 2013 m.; kadangi tai sudaro mažiau kaip 0,45 % ES BVP; kadangi biudžeto išlaidos rinkos priemonėms sumažintos dar labiau – nuo 74 % visų BŽŪP išlaidų 1992 m. iki mažiau nei 10 % šiuo metu; kadangi skirstant BŽŪP išlaidas nuosekliai atsisakoma rinkos rėmimo ir eksporto subsidijų ir pereinama prie atsietųjų išmokų ir kaimo plėtros,

| V. | kadangi dėl šių reformų iš esmės pakito paramos ūkiui priemonės, tačiau buvo išsaugoti trys pamatiniai BŽŪP principai, būtent:






  — | suvienyta rinka, |
| --- | --- | --- |

V.

kadangi dėl šių reformų iš esmės pakito paramos ūkiui priemonės, tačiau buvo išsaugoti trys pamatiniai BŽŪP principai, būtent:

—

suvienyta rinka,

| — | Bendrijos pirmenybė, |
| --- | --- |

—

Bendrijos pirmenybė,

| — | finansinis solidarumas, |
| --- | --- |

—

finansinis solidarumas,

| W. | kadangi po 2013 m. BŽŪP turės įveikti nemažai iššūkių ir sieks platesnio masto tikslų, labai svarbu, kad biudžetas, kurį ES skirs BŽŪP, išliktų bent jau tokio paties dydžio, koks yra dabar, |
| --- | --- |

W.

kadangi po 2013 m. BŽŪP turės įveikti nemažai iššūkių ir sieks platesnio masto tikslų, labai svarbu, kad biudžetas, kurį ES skirs BŽŪP, išliktų bent jau tokio paties dydžio, koks yra dabar,

| X. | kadangi pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo daugiametė finansinė programa (DFP) tampa teisiškai įpareigojančiu aktu, kurio turi būti laikomasi rengiant metinį biudžetą, |
| --- | --- |

X.

kadangi pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo daugiametė finansinė programa (DFP) tampa teisiškai įpareigojančiu aktu, kurio turi būti laikomasi rengiant metinį biudžetą,

| Y. | kadangi išlaidos tiesioginei pagalbai sudaro 0,38 % Europos Sąjungos BVP (2008 m. duomenys); kadangi su kaimo plėtros politika susijusios išlaidos sudaro 0,11 % ES BVP, |
| --- | --- |

Y.

kadangi išlaidos tiesioginei pagalbai sudaro 0,38 % Europos Sąjungos BVP (2008 m. duomenys); kadangi su kaimo plėtros politika susijusios išlaidos sudaro 0,11 % ES BVP,

| Z. | kadangi dėl šiuo metu galimų nedidelių maržų pagal 2 išlaidų kategoriją nuo 2011 finansinių metų Sąjungai labai sunku tinkamai reaguoti į rinkos krizes ir nenumatytus pasaulinius įvykius ir dėl to metinė biudžeto sudarymo procedūra gali prarasti savo esmę, |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl šiuo metu galimų nedidelių maržų pagal 2 išlaidų kategoriją nuo 2011 finansinių metų Sąjungai labai sunku tinkamai reaguoti į rinkos krizes ir nenumatytus pasaulinius įvykius ir dėl to metinė biudžeto sudarymo procedūra gali prarasti savo esmę,

| AA. | kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentui suteikta galia formuoti Sąjungos žemės ūkio politiką ne tik rengiant daugiametes žemės ūkio programas, bet ir taisant metinį žemės ūkiui skirtą biudžetą, vadinasi, Parlamentas privalo užtikrinti sąžiningą ir tvarią bendrąją žemės ūkio politiką, |
| --- | --- |

AA.

kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentui suteikta galia formuoti Sąjungos žemės ūkio politiką ne tik rengiant daugiametes žemės ūkio programas, bet ir taisant metinį žemės ūkiui skirtą biudžetą, vadinasi, Parlamentas privalo užtikrinti sąžiningą ir tvarią bendrąją žemės ūkio politiką,

| AB. | kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendrosios žemės ūkio politikos sričiai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, o Europos Parlamentui tenka svarbi pareiga padėti priimti patikimus ir veiksmingus šios srities teisės aktus, |
| --- | --- |

AB.

kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendrosios žemės ūkio politikos sričiai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, o Europos Parlamentui tenka svarbi pareiga padėti priimti patikimus ir veiksmingus šios srities teisės aktus,

| AC. | kadangi, remiantis naujausiais Eurobarometro duomenimis, 90 % apklaustų ES piliečių mano, kad žemės ūkis ir kaimo vietovės yra svarbios Europos ateičiai, 83 % apklaustų ES piliečių pritaria tam, kad ūkininkams būtų teikiama finansinė parama, ir apskritai jie mano, jog žemės ūkio politikos sprendimai ir toliau turi būti priimami Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

AC.

kadangi, remiantis naujausiais Eurobarometro duomenimis, 90 % apklaustų ES piliečių mano, kad žemės ūkis ir kaimo vietovės yra svarbios Europos ateičiai, 83 % apklaustų ES piliečių pritaria tam, kad ūkininkams būtų teikiama finansinė parama, ir apskritai jie mano, jog žemės ūkio politikos sprendimai ir toliau turi būti priimami Europos lygmeniu,

| AD. | kadangi dėl bendros žemės ūkio politikos tikslų ir turinio būtina rengti plačias viešąsias diskusijas, siekiant geriau informuoti visuomenę apie BŽŪP, todėl reikėtų palankiai vertinti Komisijos iniciatyvą dėl viešųjų diskusijų, kokia BŽŪP bus po 2013 m., |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl bendros žemės ūkio politikos tikslų ir turinio būtina rengti plačias viešąsias diskusijas, siekiant geriau informuoti visuomenę apie BŽŪP, todėl reikėtų palankiai vertinti Komisijos iniciatyvą dėl viešųjų diskusijų, kokia BŽŪP bus po 2013 m.,

| AE. | kadangi BŽŪP turi būti nukreipta į daugiafunkcio, plataus masto ir tvaraus žemės ūkio palaikymą ir vystymą Europoje, |
| --- | --- |

AE.

kadangi BŽŪP turi būti nukreipta į daugiafunkcio, plataus masto ir tvaraus žemės ūkio palaikymą ir vystymą Europoje,

BŽŪP raida: nuo rinkos iškraipymų iki orientavimosi į rinką

| 1. | primena, kad per pastaruosius 25 metus buvo atliktos radikalios BŽŪP reformos, visų pirma paskatinusios iš esmės pereiti nuo paramos gamybai prie paramos gamintojui (5), atsisakyti reguliarių intervencinių supirkimų ir Europos perviršio pardavimo dempingo kainomis pasaulio rinkose (6), o BŽŪP ir ES ūkininkus labiau orientuotis į rinką; |
| --- | --- |

1.

primena, kad per pastaruosius 25 metus buvo atliktos radikalios BŽŪP reformos, visų pirma paskatinusios iš esmės pereiti nuo paramos gamybai prie paramos gamintojui (5), atsisakyti reguliarių intervencinių supirkimų ir Europos perviršio pardavimo dempingo kainomis pasaulio rinkose (6), o BŽŪP ir ES ūkininkus labiau orientuotis į rinką;

| 2. | primena, kad po II pasaulinio karo BŽŪP turėjo ypatingos svarbos didinat gamybą ir maitinant Europos gyventojus, be to, primena, kad BŽŪP buvo pirmoji bendra EEB politika, kuri nutiesė kelią Europos bendradarbiavimui ir integracijai kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

2.

primena, kad po II pasaulinio karo BŽŪP turėjo ypatingos svarbos didinat gamybą ir maitinant Europos gyventojus, be to, primena, kad BŽŪP buvo pirmoji bendra EEB politika, kuri nutiesė kelią Europos bendradarbiavimui ir integracijai kitose politikos srityse;

| 3. | pabrėžia, kad konkrečios kiekvieno sektoriaus BŽŪP rinkos priemonės yra labai svarbios ir dabar naudojamos kaip vadinamasis apsauginis tinklas siekiant padėti sumažinti rinkos kintamumą, kad ūkininkams būtų užtikrinamas tam tikro laipsnio stabilumas; pabrėžia, kad pakeitus rinkos politiką nesumažėjo ūkininkų priklausomybė nuo pirkėjų; be to, pažymi, kad po atsietųjų bendrųjų išmokų ūkiui patvirtinimo buvo žengtas ryžtingas žingsnis atsisakant prekybą iškraipančių priemonių laikantis PPO reikalavimų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad konkrečios kiekvieno sektoriaus BŽŪP rinkos priemonės yra labai svarbios ir dabar naudojamos kaip vadinamasis apsauginis tinklas siekiant padėti sumažinti rinkos kintamumą, kad ūkininkams būtų užtikrinamas tam tikro laipsnio stabilumas; pabrėžia, kad pakeitus rinkos politiką nesumažėjo ūkininkų priklausomybė nuo pirkėjų; be to, pažymi, kad po atsietųjų bendrųjų išmokų ūkiui patvirtinimo buvo žengtas ryžtingas žingsnis atsisakant prekybą iškraipančių priemonių laikantis PPO reikalavimų;

| 4. | pažymi, kad visų 1992 ir 1999 m. pradėtų BŽŪP reformų, ypač 2003 m. pradėtos reformos, kuri peržiūrėta per patikrinimą ir kurią vykdant buvo pradėta taikyti atsiejimo principą bei vykdyti įvairias sektorių reformas, tikslas buvo sudaryti galimybę ES ūkininkams geriau reaguoti ir atsakyti į rinkos signalus bei sąlygas; norėtų, kad ši tendencija būtų tęsiama vykdant tolesnes reformas, nors, atsižvelgiant į specifines žemės ūkio gamybos savybes, kai kurių rinkos priemonių vis dar trūksta; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad visų 1992 ir 1999 m. pradėtų BŽŪP reformų, ypač 2003 m. pradėtos reformos, kuri peržiūrėta per patikrinimą ir kurią vykdant buvo pradėta taikyti atsiejimo principą bei vykdyti įvairias sektorių reformas, tikslas buvo sudaryti galimybę ES ūkininkams geriau reaguoti ir atsakyti į rinkos signalus bei sąlygas; norėtų, kad ši tendencija būtų tęsiama vykdant tolesnes reformas, nors, atsižvelgiant į specifines žemės ūkio gamybos savybes, kai kurių rinkos priemonių vis dar trūksta;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad kaimo plėtra dabar yra sudėtinė BŽŪP struktūros dalis ir kad ji turėtų likti svarbus būsimos BŽŪP elementas taikant gerai parengtą kaimo plėtros strategiją, kad ji turėtų būti orientuota į kaimo bendruomenes, aplinkos apsaugos stiprinimą, žemės ūkio modernizavimą bei restruktūrizavimą, sanglaudos ES kaimo vietovėse stiprinimą, nepalankioje padėtyje esančių vietovių ir vietovių, kurioms gresia apleidimas, atgaivinimą, produktų rinkodaros bei konkurencingumo gerinimą ir darbo vietų išlaikymą bei naujų darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse, taip pat orientuota į naujus per patikrinimą nustatytus iššūkius, susijusius su klimato kaita, atsinaujinančių išteklių energija, vandentvarka ir biologine įvairove; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad kaimo plėtra dabar yra sudėtinė BŽŪP struktūros dalis ir kad ji turėtų likti svarbus būsimos BŽŪP elementas taikant gerai parengtą kaimo plėtros strategiją, kad ji turėtų būti orientuota į kaimo bendruomenes, aplinkos apsaugos stiprinimą, žemės ūkio modernizavimą bei restruktūrizavimą, sanglaudos ES kaimo vietovėse stiprinimą, nepalankioje padėtyje esančių vietovių ir vietovių, kurioms gresia apleidimas, atgaivinimą, produktų rinkodaros bei konkurencingumo gerinimą ir darbo vietų išlaikymą bei naujų darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse, taip pat orientuota į naujus per patikrinimą nustatytus iššūkius, susijusius su klimato kaita, atsinaujinančių išteklių energija, vandentvarka ir biologine įvairove;

| 6. | primena, kad žemės ūkyje visada buvo gaminamos viešosios gėrybės, kurios dabar apibūdinamos kaip „pirmosios kartos“ viešosios gėrybės; primygtinai tvirtina, kad aprūpinimas maistu ir maisto saugumas, taip pat aukšta žemės ūkio produktų maistinė vertė ir toliau turėtų būti pagrindinis bendrosios žemės ūkio politikos tikslas, atitinkantis BŽŪP esmę ir išreiškiantis svarbiausią Europos piliečių poreikį; viešosios gėrybės, apibūdinamos kaip naujausios „antrosios kartos“ viešosios gėrybės, kaip antai aplinkos apsauga, teritorijų planavimas arba gyvūnų gerovė, nors ir priskiriamos prie BŽŪP tikslų, tik papildo pirmosios kartos viešąsias gėrybes, taigi neturi pakeisti pirmųjų; |
| --- | --- |

6.

primena, kad žemės ūkyje visada buvo gaminamos viešosios gėrybės, kurios dabar apibūdinamos kaip „pirmosios kartos“ viešosios gėrybės; primygtinai tvirtina, kad aprūpinimas maistu ir maisto saugumas, taip pat aukšta žemės ūkio produktų maistinė vertė ir toliau turėtų būti pagrindinis bendrosios žemės ūkio politikos tikslas, atitinkantis BŽŪP esmę ir išreiškiantis svarbiausią Europos piliečių poreikį; viešosios gėrybės, apibūdinamos kaip naujausios „antrosios kartos“ viešosios gėrybės, kaip antai aplinkos apsauga, teritorijų planavimas arba gyvūnų gerovė, nors ir priskiriamos prie BŽŪP tikslų, tik papildo pirmosios kartos viešąsias gėrybes, taigi neturi pakeisti pirmųjų;

| 7. | džiaugiasi, kad pripažįstamas daugiafunkcis ūkininkų vaidmuo tiekiant viešąsias gėrybes, susijusias su mūsų aplinkos saugojimu, aukštos kokybės maisto produktų gamyba, tinkama gyvulininkyste, vertingų ES kraštovaizdžių įvairovės bei kokybės formavimu ir gerinimu, perėjimu prie tvaresnių žemdirbystės būdų, kai ne tik patenkinami pagrindiniai geros žemės ūkio ir aplinkos būklės (angl. GAEC) išsaugojimo reikalavimai, bet ir, taikant žemės ūkio aplinkos apsaugos sistemas, vykdant tikslųjį ūkininkavimą ir ekologinę gamybą, siekiama remtis dar aukštesniais standartais; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi, kad pripažįstamas daugiafunkcis ūkininkų vaidmuo tiekiant viešąsias gėrybes, susijusias su mūsų aplinkos saugojimu, aukštos kokybės maisto produktų gamyba, tinkama gyvulininkyste, vertingų ES kraštovaizdžių įvairovės bei kokybės formavimu ir gerinimu, perėjimu prie tvaresnių žemdirbystės būdų, kai ne tik patenkinami pagrindiniai geros žemės ūkio ir aplinkos būklės (angl. GAEC) išsaugojimo reikalavimai, bet ir, taikant žemės ūkio aplinkos apsaugos sistemas, vykdant tikslųjį ūkininkavimą ir ekologinę gamybą, siekiama remtis dar aukštesniais standartais;

| 8. | primena, kad BŽŪP yra labiausiai integruota ES politikos sritis, todėl jai skiriama didžiausia ES biudžeto lėšų dalis; pripažįsta, kad jos biudžeto dalis nuolat mažėjo nuo maždaug 75 proc. bendro ES biudžeto 1985 m. iki 39,3 proc. 2013 m. (7); tai sudaro mažiau kaip 0,45 proc. viso ES BVP (8), nors įstojus į ES 12 naujų valstybių narių skirstoma parama šiuo metu yra gana menka; |
| --- | --- |

8.

primena, kad BŽŪP yra labiausiai integruota ES politikos sritis, todėl jai skiriama didžiausia ES biudžeto lėšų dalis; pripažįsta, kad jos biudžeto dalis nuolat mažėjo nuo maždaug 75 proc. bendro ES biudžeto 1985 m. iki 39,3 proc. 2013 m. (7); tai sudaro mažiau kaip 0,45 proc. viso ES BVP (8), nors įstojus į ES 12 naujų valstybių narių skirstoma parama šiuo metu yra gana menka;

| 9. | mano, kad BŽŪP pasikeitė, tapo ekologiškesnė ir labiau orientuota į rinką, kad buvo iš esmės sumažintas jos poveikis besivystančioms šalims, be to, drauge buvo teikiama parama ūkininkams, kad jie gamintų aukštos kokybės maisto produktus Europos vartotojams; |
| --- | --- |

9.

mano, kad BŽŪP pasikeitė, tapo ekologiškesnė ir labiau orientuota į rinką, kad buvo iš esmės sumažintas jos poveikis besivystančioms šalims, be to, drauge buvo teikiama parama ūkininkams, kad jie gamintų aukštos kokybės maisto produktus Europos vartotojams;

BŽŪP po 2013 m. uždaviniai, kuriuos reikės spręsti

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad didėjant pasaulio gyventojų skaičiui (nuo 7 iki 9 mlrd. 2050 m.) ir su tuo susijusiai maisto paklausai, kuri, kaip prognozuoja JT maisto ir žemės ūkio organizacija, iki 2050 m išaugs dvigubai, ypač besiformuojančios ekonomikos šalyse, tokiose kaip Kinija ar Indija, aprūpinimo maistu saugumas išlieka pagrindinis ne tik ES, bet ir pasaulio, ypač besivystančių šalių, žemės ūkio uždavinys; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad didėjant pasaulio gyventojų skaičiui (nuo 7 iki 9 mlrd. 2050 m.) ir su tuo susijusiai maisto paklausai, kuri, kaip prognozuoja JT maisto ir žemės ūkio organizacija, iki 2050 m išaugs dvigubai, ypač besiformuojančios ekonomikos šalyse, tokiose kaip Kinija ar Indija, aprūpinimo maistu saugumas išlieka pagrindinis ne tik ES, bet ir pasaulio, ypač besivystančių šalių, žemės ūkio uždavinys;

| 11. | patvirtina, kad Europa privalo prisidėti patenkinant pasaulio maisto išteklių poreikius vis dažniau nutraukiamo ūkininkavimo sąlygomis, mažesnėmis vandens ir energijos sąnaudomis, nes klimato kaitos poveikis rimtai suvaržys Europos gebėjimą didinti tiekimą; |
| --- | --- |

11.

patvirtina, kad Europa privalo prisidėti patenkinant pasaulio maisto išteklių poreikius vis dažniau nutraukiamo ūkininkavimo sąlygomis, mažesnėmis vandens ir energijos sąnaudomis, nes klimato kaitos poveikis rimtai suvaržys Europos gebėjimą didinti tiekimą;

| 12. | pažymi, kad dėl pasaulinės energetikos krizės ir išaugusių energijos kainų didėjančios žemės ūkio gamybos sąnaudos paskatins maisto kainų augimą ir rinkos kainų ūkininkams ir vartotojams svyravimą, kuris neigiamai paveiks maisto produktų tiekimo stabilumą ir rimtai suvaržys gebėjimą išlaikyti ir didinti dabartinį gamybos lygį; tačiau mano, kad žemės ūkio ir miškininkystės sektorių gebėjimas apsirūpinti energija galėtų padidinti jų tvarumą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad dėl pasaulinės energetikos krizės ir išaugusių energijos kainų didėjančios žemės ūkio gamybos sąnaudos paskatins maisto kainų augimą ir rinkos kainų ūkininkams ir vartotojams svyravimą, kuris neigiamai paveiks maisto produktų tiekimo stabilumą ir rimtai suvaržys gebėjimą išlaikyti ir didinti dabartinį gamybos lygį; tačiau mano, kad žemės ūkio ir miškininkystės sektorių gebėjimas apsirūpinti energija galėtų padidinti jų tvarumą;

| 13. | mano, kad žemės ūkis yra gerai pasirengęs svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita toliau mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį bei didinant anglies dioksido sekvestraciją; |
| --- | --- |

13.

mano, kad žemės ūkis yra gerai pasirengęs svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita toliau mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį bei didinant anglies dioksido sekvestraciją;

| 14. | pripažįsta, kad ūkininkavimo srityje jau padaryta didelė pažanga mažinant dėl ūkininkavimo veiklos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir apskritai sprendžiant aplinkos apsaugos problemas (susijusias su vandens išteklių valdymu, dirvožemiu, biologine įvairove, biomase ir t. t.), tačiau laikosi nuomonės, kad šias pastangas reikia tęsti siekiant pritaikyti gamybos metodus prie tvaresnio vystymosi, kuris būtų veiksmingas aplinkos apsaugos, socialiniu ir ekonominiu aspektais; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad ūkininkavimo srityje jau padaryta didelė pažanga mažinant dėl ūkininkavimo veiklos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir apskritai sprendžiant aplinkos apsaugos problemas (susijusias su vandens išteklių valdymu, dirvožemiu, biologine įvairove, biomase ir t. t.), tačiau laikosi nuomonės, kad šias pastangas reikia tęsti siekiant pritaikyti gamybos metodus prie tvaresnio vystymosi, kuris būtų veiksmingas aplinkos apsaugos, socialiniu ir ekonominiu aspektais;

| 15. | primena, kad turi būti patenkinami vartotojų lūkesčiai dėl maisto saugos užtikrinimo, taip pat jų reikalavimai dėl aukštesnių kokybės standartų, didesnės gyvūnų gerovės bei tinkamo kainos ir kokybės santykio; |
| --- | --- |

15.

primena, kad turi būti patenkinami vartotojų lūkesčiai dėl maisto saugos užtikrinimo, taip pat jų reikalavimai dėl aukštesnių kokybės standartų, didesnės gyvūnų gerovės bei tinkamo kainos ir kokybės santykio;

| 16. | mano, kad siekiant, jog būtų užtikrintas ilgalaikis ES kaimo bendruomenių tvarumas, pagal BŽŪP ir toliau turi būti numatomi problemų, susijusių su žemės apleidimo, kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo ir ES kaimo gyventojų senėjimo grėsme, sprendimai ir juntama parama kovojant su šiomis problemomis, taigi šiam tikslui turi būti skiriamas tinkamas finansavimas ir parama; taigi mano, kad vykdant BŽŪP taip pat reikia tęsti tikslingą plėtrą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad siekiant, jog būtų užtikrintas ilgalaikis ES kaimo bendruomenių tvarumas, pagal BŽŪP ir toliau turi būti numatomi problemų, susijusių su žemės apleidimo, kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo ir ES kaimo gyventojų senėjimo grėsme, sprendimai ir juntama parama kovojant su šiomis problemomis, taigi šiam tikslui turi būti skiriamas tinkamas finansavimas ir parama; taigi mano, kad vykdant BŽŪP taip pat reikia tęsti tikslingą plėtrą;

| 17. | mano, kad įgyvendinant BŽŪP turi būti nedelsiant reaguojama į ekonomikos krizės padarinius žemės ūkio įmonėms, pvz., nepakankamas ūkininkų galimybes gauti kreditus, sumažėjusias ūkių pajamas (9) ir didėjantį nedarbą kaime; |
| --- | --- |

17.

mano, kad įgyvendinant BŽŪP turi būti nedelsiant reaguojama į ekonomikos krizės padarinius žemės ūkio įmonėms, pvz., nepakankamas ūkininkų galimybes gauti kreditus, sumažėjusias ūkių pajamas (9) ir didėjantį nedarbą kaime;

| 18. | taigi atkreipia dėmesį į tai, kad dėl valstybių narių skirtingų gebėjimų reaguoti į ekonomikos krizę gali padidėti ES kaimo regionų nelygybė; |
| --- | --- |

18.

taigi atkreipia dėmesį į tai, kad dėl valstybių narių skirtingų gebėjimų reaguoti į ekonomikos krizę gali padidėti ES kaimo regionų nelygybė;

| 19. | pripažįsta, kad vykdant BŽŪP turi būti atsižvelgiama į išsiplėtusios ES žemės ūkio struktūrinius skirtumus ir su modernizavimu susijusius poreikius, turint tikslą pasiekti vienodą išsivystymo ir sanglaudos lygį; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad vykdant BŽŪP turi būti atsižvelgiama į išsiplėtusios ES žemės ūkio struktūrinius skirtumus ir su modernizavimu susijusius poreikius, turint tikslą pasiekti vienodą išsivystymo ir sanglaudos lygį;

| 20. | mano, kad atsižvelgiant į šiuos uždavinius BŽŪP prioritetai po 2013 m. turėtų būti įtraukti į stiprią, tvarią, tinkamai remiamą ir patikimą daugiafunkcę maisto ir žemės ūkio politiką, kurią vykdant būtų siekiama, kad ūkininkams būtų teikiama efektyvi, tikslinga parama, ir kuri būtų naudinga plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

20.

mano, kad atsižvelgiant į šiuos uždavinius BŽŪP prioritetai po 2013 m. turėtų būti įtraukti į stiprią, tvarią, tinkamai remiamą ir patikimą daugiafunkcę maisto ir žemės ūkio politiką, kurią vykdant būtų siekiama, kad ūkininkams būtų teikiama efektyvi, tikslinga parama, ir kuri būtų naudinga plačiajai visuomenei;

Tvirtos BŽŪP po 2013 m. būtinybė

Socialinių ir ekonominių poreikių tenkinimas

| 21. | laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, stipri ir tvari Europos bendroji žemės ūkio politika yra būtina siekiant naudos visiems Europos ūkininkams ir visuomenei; mano, kad žemės ūkio politika turėtų sudaryti sąlygas žemės ūkiui atlikti savo vaidmenį Europos ekonomikoje ir užtikrinti, kad jis turėtų pakankamai priemonių, kad galėtų konkuruoti pasaulio rinkose; mano, kad ES, siekdama užtikrinti Europos aprūpinimo maistu saugumą, negali pasikliauti kitomis pasaulio šalimis klimato kaitos, kai kurių pasaulio regionų politinio nestabilumo ir galimų ligų protrūkių ar kitų įvykių, galinčių neigiamai paveikti gamybos pajėgumus, sąlygomis; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, stipri ir tvari Europos bendroji žemės ūkio politika yra būtina siekiant naudos visiems Europos ūkininkams ir visuomenei; mano, kad žemės ūkio politika turėtų sudaryti sąlygas žemės ūkiui atlikti savo vaidmenį Europos ekonomikoje ir užtikrinti, kad jis turėtų pakankamai priemonių, kad galėtų konkuruoti pasaulio rinkose; mano, kad ES, siekdama užtikrinti Europos aprūpinimo maistu saugumą, negali pasikliauti kitomis pasaulio šalimis klimato kaitos, kai kurių pasaulio regionų politinio nestabilumo ir galimų ligų protrūkių ar kitų įvykių, galinčių neigiamai paveikti gamybos pajėgumus, sąlygomis;

| 22. | primena, kad ES žemės ūkis vis dar yra pagrindinis ES ekonomikos sektorius, kuris, tiesiogiai ir netiesiogiai skatindamas su maisto ir gėrimų gamybos ir perdirbimo pramone susijusios rinkos veiklą, svariai prisideda prie ES BVP ir darbo vietų kūrimo; todėl mano, kad stiprus žemės ūkis ir stipri maisto ir gėrimų pramonė yra neatsiejamai susiję ir prisideda prie tarpusavio sėkmės, ypač eksporto rinkoje; |
| --- | --- |

22.

primena, kad ES žemės ūkis vis dar yra pagrindinis ES ekonomikos sektorius, kuris, tiesiogiai ir netiesiogiai skatindamas su maisto ir gėrimų gamybos ir perdirbimo pramone susijusios rinkos veiklą, svariai prisideda prie ES BVP ir darbo vietų kūrimo; todėl mano, kad stiprus žemės ūkis ir stipri maisto ir gėrimų pramonė yra neatsiejamai susiję ir prisideda prie tarpusavio sėkmės, ypač eksporto rinkoje;

| 23. | primena, kad viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių ES reikalinga stipri BŽŪP – poreikis remti perspektyvių ir dinamiškų kaimo bendruomenių, kurios yra Europos kultūrų įvairovės pagrindas, vystymąsi siekiant tvarios bei subalansuotos socialinės ir ekonominės plėtros visoje Europos Sąjungos teritorijoje; mano, kad dėl šios priežasties reikia sumažinti atotrūkį tarp kaimo ir miesto bendruomenių siekiant išvengti dažnesnio žemės apleidimo ir kaimo gyventojų mažėjimo – veiksnių, dėl kurių toliau atskiriamos kaimo vietovės; |
| --- | --- |

23.

primena, kad viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių ES reikalinga stipri BŽŪP – poreikis remti perspektyvių ir dinamiškų kaimo bendruomenių, kurios yra Europos kultūrų įvairovės pagrindas, vystymąsi siekiant tvarios bei subalansuotos socialinės ir ekonominės plėtros visoje Europos Sąjungos teritorijoje; mano, kad dėl šios priežasties reikia sumažinti atotrūkį tarp kaimo ir miesto bendruomenių siekiant išvengti dažnesnio žemės apleidimo ir kaimo gyventojų mažėjimo – veiksnių, dėl kurių toliau atskiriamos kaimo vietovės;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant išlaikyti stabilų kaimo vietovių gyventojų skaičių, į kaimo vietoves reikia skubiai pritraukti jaunąją kartą ir moteris bei suteikti joms naujų ir alternatyvių ekonominių galimybių; mano, kad reikėtų ištyrinėti naujus jaunimo pritraukimo būdus, pvz., galimybę gauti investicijoms skiriamų palankių paskolų ir kreditų, taip pat pripažinti profesinę kvalifikaciją siekiant užtikrinti, kad jie gana lengvai galėtų patekti į kaimo ekonomiką; pripažįsta, kad jaunieji ūkininkai, norėdami pradėti veiklą šiame sektoriuje, susiduria su kliūtimis, pvz., didelėmis pradinėmis sąnaudomis, kartais neprieinamomis žemės kainomis ir sunkumais norint pasinaudoti paskolų galimybėmis, ypač sunkiais laikotarpiais; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant išlaikyti stabilų kaimo vietovių gyventojų skaičių, į kaimo vietoves reikia skubiai pritraukti jaunąją kartą ir moteris bei suteikti joms naujų ir alternatyvių ekonominių galimybių; mano, kad reikėtų ištyrinėti naujus jaunimo pritraukimo būdus, pvz., galimybę gauti investicijoms skiriamų palankių paskolų ir kreditų, taip pat pripažinti profesinę kvalifikaciją siekiant užtikrinti, kad jie gana lengvai galėtų patekti į kaimo ekonomiką; pripažįsta, kad jaunieji ūkininkai, norėdami pradėti veiklą šiame sektoriuje, susiduria su kliūtimis, pvz., didelėmis pradinėmis sąnaudomis, kartais neprieinamomis žemės kainomis ir sunkumais norint pasinaudoti paskolų galimybėmis, ypač sunkiais laikotarpiais;

| 25. | mano, kad su nedarbo kaimo vietovėse didėjimu turėtų būti kovojama išsaugant esamas darbo vietas, skatinant kurti geros kokybės darbo vietas ir stiprinant papildomas įvairesnes galimybes ir naujus pajamų šaltinius; |
| --- | --- |

25.

mano, kad su nedarbo kaimo vietovėse didėjimu turėtų būti kovojama išsaugant esamas darbo vietas, skatinant kurti geros kokybės darbo vietas ir stiprinant papildomas įvairesnes galimybes ir naujus pajamų šaltinius;

| 26. | primena, kad Lisabonos sutarties 39 straipsnyje teisingai teigiama, jog žemės ūkis yra specifinis sektorius, kuriam būdingas ilgas gamybos ciklas ir įvairūs rinkos trūkumai, pvz., didelis rinkos nepastovumas, didelė stichinių nelaimių grėsmė, aukšto lygio rizika, nepakankamas paklausos lankstumas ir tai, kad ūkininkai maisto tiekimo grandinėje negali diktuoti kainų, o tik prie jų prisitaikyti; |
| --- | --- |

26.

primena, kad Lisabonos sutarties 39 straipsnyje teisingai teigiama, jog žemės ūkis yra specifinis sektorius, kuriam būdingas ilgas gamybos ciklas ir įvairūs rinkos trūkumai, pvz., didelis rinkos nepastovumas, didelė stichinių nelaimių grėsmė, aukšto lygio rizika, nepakankamas paklausos lankstumas ir tai, kad ūkininkai maisto tiekimo grandinėje negali diktuoti kainų, o tik prie jų prisitaikyti;

| 27. | laikosi nuomonės, kad kai kuriuose žemės ūkio sektoriuose, kuriuose reikia didelių kapitalo investicijų kelerių metų gamybos ciklų laikotarpiais (pieno, citrusų vaisių, vyno, alyvuogių ir vaisių apskritai gamyba), reikia pradėti taikyti naujus tiekimo valdymo metodus; |
| --- | --- |

27.

laikosi nuomonės, kad kai kuriuose žemės ūkio sektoriuose, kuriuose reikia didelių kapitalo investicijų kelerių metų gamybos ciklų laikotarpiais (pieno, citrusų vaisių, vyno, alyvuogių ir vaisių apskritai gamyba), reikia pradėti taikyti naujus tiekimo valdymo metodus;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, jog svarbiausia, kad ateityje Europos žemės ūkio politika turi ir toliau būti bendroji politika ir kad tik ES lygmeniu suderinta teisinga paramos sistema, bendri tikslai ir taisyklės (pripažįstant tam tikrų sektorių ir regionų ypatumus) gali užtikrinti tinkamas sąlygas ūkininkams bei tinkamą bendrosios rinkos darbą ir sąžiningas su žemės ūkio produktais ir ūkininkais susijusias konkuravimo sąlygas visoje ES, taigi taip būtų gauta daugiau ekonominės naudos negu galėtų užtikrinti iš naujo nacionalizuota ir galbūt konfliktinė kiekvienos valstybės narės žemės ūkio politika; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, jog svarbiausia, kad ateityje Europos žemės ūkio politika turi ir toliau būti bendroji politika ir kad tik ES lygmeniu suderinta teisinga paramos sistema, bendri tikslai ir taisyklės (pripažįstant tam tikrų sektorių ir regionų ypatumus) gali užtikrinti tinkamas sąlygas ūkininkams bei tinkamą bendrosios rinkos darbą ir sąžiningas su žemės ūkio produktais ir ūkininkais susijusias konkuravimo sąlygas visoje ES, taigi taip būtų gauta daugiau ekonominės naudos negu galėtų užtikrinti iš naujo nacionalizuota ir galbūt konfliktinė kiekvienos valstybės narės žemės ūkio politika;

| 29. | mano, kad pagal BŽŪP turėtų būti užtikrinamas šių aspektų sambūvis:






  — | didelės pridėtinės vertės žemės ūkis, kuriame gaminami aukštos kokybės pirminiai ir perdirbti produktai, užtikrinantys stiprią jo poziciją pasaulio rinkose; |
| --- | --- | --- |

29.

mano, kad pagal BŽŪP turėtų būti užtikrinamas šių aspektų sambūvis:

—

didelės pridėtinės vertės žemės ūkis, kuriame gaminami aukštos kokybės pirminiai ir perdirbti produktai, užtikrinantys stiprią jo poziciją pasaulio rinkose;

| — | regioninėms rinkoms atviras žemės ūkis; |
| --- | --- |

—

regioninėms rinkoms atviras žemės ūkis;

| — | į vietos rinkas orientuotas žemės ūkis, atkreipiant dėmesį į tai, kad šioje srityje dirba smulkiųjų ūkininkų, kurių pajamos ribotos ir kurie, jei jiems reikėtų atsisakyti ūkininkavimo, dėl savo amžiaus, kvalifikacijos ar gyvenimo būdo pasirinkimo turėtų didelių sunkumų norėdami susirasti su žemės ūkiu nesusijusį darbą, ypač ekonomikos nuosmukio ir aukšto nedarbo lygio sąlygomis; |
| --- | --- |

—

į vietos rinkas orientuotas žemės ūkis, atkreipiant dėmesį į tai, kad šioje srityje dirba smulkiųjų ūkininkų, kurių pajamos ribotos ir kurie, jei jiems reikėtų atsisakyti ūkininkavimo, dėl savo amžiaus, kvalifikacijos ar gyvenimo būdo pasirinkimo turėtų didelių sunkumų norėdami susirasti su žemės ūkiu nesusijusį darbą, ypač ekonomikos nuosmukio ir aukšto nedarbo lygio sąlygomis;

Apčiuopiama nauda tiekiant viešąsias gėrybes

| 30. | pabrėžia, kad maistas yra svarbiausia žemės ūkyje gaminama viešoji gėrybė; pripažįsta, kad ūkininkai tiekia įvairias viešąsias gėrybes, už kurias rinkoje jiems neatlyginama; todėl primygtinai reikalauja, kad jie gautų teisingą atlygį ir būtų labiau skatinami toliau teikti sveikus ir aukštos kokybės produktus, užtikrinti geresnes gyvūnų gerovės sąlygas ir teikti papildomą naudą aplinkai, kurti daugiau darbo vietų, kad būtų išsaugotas Europos kaimas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad maistas yra svarbiausia žemės ūkyje gaminama viešoji gėrybė; pripažįsta, kad ūkininkai tiekia įvairias viešąsias gėrybes, už kurias rinkoje jiems neatlyginama; todėl primygtinai reikalauja, kad jie gautų teisingą atlygį ir būtų labiau skatinami toliau teikti sveikus ir aukštos kokybės produktus, užtikrinti geresnes gyvūnų gerovės sąlygas ir teikti papildomą naudą aplinkai, kurti daugiau darbo vietų, kad būtų išsaugotas Europos kaimas;

| 31. | todėl primena, kad viešųjų gėrybių tiekimui grės pavojus, jei nebus tęsiama tvari (ilgą laiką gyvybinga ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos aspektais) žemės ūkio veikla visoje ES; |
| --- | --- |

31.

todėl primena, kad viešųjų gėrybių tiekimui grės pavojus, jei nebus tęsiama tvari (ilgą laiką gyvybinga ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos aspektais) žemės ūkio veikla visoje ES;

| 32. | pripažįsta, kad ūkininkų kartos suformavo vertingus ES kraštovaizdžius ir todėl turėtų būti atlyginama už tolesnę nuoseklią tokio pobūdžio veiklą, ypač regionuose, kurių gamtinės sąlygos nepalankios; mano, kad jie aktyviai prisideda prie Europos kultūrinės vertės ir patrauklumo didinimo ir užtikrina sąlygas sėkmingai plėtoti kaimo turizmą; tačiau pabrėžia, kad šią veiklą turėtų papildyti Europos regionų politika ir nacionalinės priemonės, kurias taikant būtų pasiekiamas sąveikusis poveikis, sudaromos stabilios sąlygos regionuose, be kurių neįmanoma tinkama žemės ūkio veikla; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad ūkininkų kartos suformavo vertingus ES kraštovaizdžius ir todėl turėtų būti atlyginama už tolesnę nuoseklią tokio pobūdžio veiklą, ypač regionuose, kurių gamtinės sąlygos nepalankios; mano, kad jie aktyviai prisideda prie Europos kultūrinės vertės ir patrauklumo didinimo ir užtikrina sąlygas sėkmingai plėtoti kaimo turizmą; tačiau pabrėžia, kad šią veiklą turėtų papildyti Europos regionų politika ir nacionalinės priemonės, kurias taikant būtų pasiekiamas sąveikusis poveikis, sudaromos stabilios sąlygos regionuose, be kurių neįmanoma tinkama žemės ūkio veikla;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad ūkininkai turi galimybę užsiimti naudingesne aplinkai veikla, kuri atitiktų visuomenės poreikius, t. y. saugoti ir atkurti dirvožemį, tinkamai valdyti vandens išteklius bei gerinti jų kokybę ir saugoti ūkių žemių biologinę įvairovę, ir kad jie turi būti skatinami tai daryti ir kad šiuo tikslu turi būti numatyta parama investicijoms; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad ūkininkai turi galimybę užsiimti naudingesne aplinkai veikla, kuri atitiktų visuomenės poreikius, t. y. saugoti ir atkurti dirvožemį, tinkamai valdyti vandens išteklius bei gerinti jų kokybę ir saugoti ūkių žemių biologinę įvairovę, ir kad jie turi būti skatinami tai daryti ir kad šiuo tikslu turi būti numatyta parama investicijoms;

| 34. | pažymi, kad pagal kompleksinio paramos susiejimo sistemą tiesioginė parama skiriama tiems, kurie laikosi teisinių reikalavimų ir atsižvelgdami į žemės ūkį ir aplinkos apsaugą tinkamai prižiūri žemę, ir ši sistema tebėra viena iš tinkamų priemonių, kurias taikant ūkininkai tinkamiausiai teiktų su ekologinėmis sistemomis susijusias paslaugas ir spręstų naujai iškylančias aplinkosaugos problemas ir užtikrintų pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą; vis dėlto, pabrėžia, kad pradėjus taikyti kompleksinio paramos susiejimo sistemą iškilo daug administracinių problemų, o ūkininkai ją nenoriai priėmė, nes jiems susidarė įspūdis, kad savo darbe jie prarado dalį laisvės; taigi ragina supaprastinti kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų įgyvendinimo sistemą ir taip sumažinti ūkininkams tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad pagal kompleksinio paramos susiejimo sistemą tiesioginė parama skiriama tiems, kurie laikosi teisinių reikalavimų ir atsižvelgdami į žemės ūkį ir aplinkos apsaugą tinkamai prižiūri žemę, ir ši sistema tebėra viena iš tinkamų priemonių, kurias taikant ūkininkai tinkamiausiai teiktų su ekologinėmis sistemomis susijusias paslaugas ir spręstų naujai iškylančias aplinkosaugos problemas ir užtikrintų pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą; vis dėlto, pabrėžia, kad pradėjus taikyti kompleksinio paramos susiejimo sistemą iškilo daug administracinių problemų, o ūkininkai ją nenoriai priėmė, nes jiems susidarė įspūdis, kad savo darbe jie prarado dalį laisvės; taigi ragina supaprastinti kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų įgyvendinimo sistemą ir taip sumažinti ūkininkams tenkančią administracinę naštą;

| 35. | mano, kad klimato poveikis žemės ūkiui galėtų būti žymiai sumažintas pagerinus švietimą ir išmokius žemės ūkio darbuotojus geriau naudotis mokslinių tyrimų ir plėtros naujovėmis bei pagerinus žemės ūkio produktų gamybos veiksmingumą; |
| --- | --- |

35.

mano, kad klimato poveikis žemės ūkiui galėtų būti žymiai sumažintas pagerinus švietimą ir išmokius žemės ūkio darbuotojus geriau naudotis mokslinių tyrimų ir plėtros naujovėmis bei pagerinus žemės ūkio produktų gamybos veiksmingumą;

| 36. | atsižvelgdamas į naujausius turimus mokslinius tyrimus mano, kad nesant bendrosios žemės ūkio politikos ir geros žemės ūkio praktikos visoje ES paplistų nesubalansuoti gamybos būdai (labai suintensyvėtų gamyba palankiausioje ūkininkauti žemėje, o žemė mažiau ūkininkauti palankiose vietovėse būtų apleidžiama), kurie labai pakenktų aplinkai; tvirtina, kad įgyvendinant tvirtą BŽŪP skiriamos dotacijos yra niekis, palyginti su išlaidomis, kurios susidarytų nesiėmus veiksmų, ir su dėl tokio neveikimo atsiradusiais neigiamais nenumatytais padariniais; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgdamas į naujausius turimus mokslinius tyrimus mano, kad nesant bendrosios žemės ūkio politikos ir geros žemės ūkio praktikos visoje ES paplistų nesubalansuoti gamybos būdai (labai suintensyvėtų gamyba palankiausioje ūkininkauti žemėje, o žemė mažiau ūkininkauti palankiose vietovėse būtų apleidžiama), kurie labai pakenktų aplinkai; tvirtina, kad įgyvendinant tvirtą BŽŪP skiriamos dotacijos yra niekis, palyginti su išlaidomis, kurios susidarytų nesiėmus veiksmų, ir su dėl tokio neveikimo atsiradusiais neigiamais nenumatytais padariniais;

Nauji BŽŪP prioritetai XXI amžiuje

| 37. | mano, kad žemės ūkio sektoriui sudarytos geros galimybės svariai prisidėti prie naujosios strategijos „ES 2020“ prioritetų, t. y. kovos su klimato kaita bei darbo vietų kūrimo naudojantis ekologiškos plėtros galimybėmis, įgyvendinimo ir kartu užtikrinti Europos vartotojų aprūpinimo maistu saugumą gaminant saugius ir geros kokybės maisto produktus; |
| --- | --- |

37.

mano, kad žemės ūkio sektoriui sudarytos geros galimybės svariai prisidėti prie naujosios strategijos „ES 2020“ prioritetų, t. y. kovos su klimato kaita bei darbo vietų kūrimo naudojantis ekologiškos plėtros galimybėmis, įgyvendinimo ir kartu užtikrinti Europos vartotojų aprūpinimo maistu saugumą gaminant saugius ir geros kokybės maisto produktus;

Teisinga BŽŪP

| 38. | primygtinai reikalauja užtikrinti, kad ES žemės ūkis išliktų konkurencingas prekybą iškraipančių priemonių ir nuožmios konkurencijos su prekybos partneriais ir (arba) šalimis, kur gamintojams ne visada taikomi tokie pat aukšti reikalavimai kaip ES, ypač susiję su produktų kokybe, maisto sauga, aplinka, socialinės srities teisės aktais ir gyvūnų gerove, sąlygomis; dėl to mano, kad konkurencingumo gerinimas įvairiais lygmenimis (vietos, regioniniu, vidaus rinkos ir pasaulio rinkų) ir toliau turėtų būti pagrindinis BŽŪP po 2013 m. tikslas siekiant užtikrinti, kad ES turėtų daug įvairaus ir kokybiško maisto ir kitų žemės ūkio produktų, kuriems atitektų vis didesnė pasaulio rinkos dalis, taip pat siekiant užtikrinti sąžiningą prekybą ir pelningas kainas ūkininkams; |
| --- | --- |

38.

primygtinai reikalauja užtikrinti, kad ES žemės ūkis išliktų konkurencingas prekybą iškraipančių priemonių ir nuožmios konkurencijos su prekybos partneriais ir (arba) šalimis, kur gamintojams ne visada taikomi tokie pat aukšti reikalavimai kaip ES, ypač susiję su produktų kokybe, maisto sauga, aplinka, socialinės srities teisės aktais ir gyvūnų gerove, sąlygomis; dėl to mano, kad konkurencingumo gerinimas įvairiais lygmenimis (vietos, regioniniu, vidaus rinkos ir pasaulio rinkų) ir toliau turėtų būti pagrindinis BŽŪP po 2013 m. tikslas siekiant užtikrinti, kad ES turėtų daug įvairaus ir kokybiško maisto ir kitų žemės ūkio produktų, kuriems atitektų vis didesnė pasaulio rinkos dalis, taip pat siekiant užtikrinti sąžiningą prekybą ir pelningas kainas ūkininkams;

| 39. | primena, kad ES ūkininkai gamina maistą, atitinkantį aukščiausius saugos, kokybės ir gyvūnų gerovės standartus, ir už tai turėtų gauti atlygį; mano, kad siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vartotojų galimybę pagrįstai ir, be kita ko, remiantis patikimu atsekamumu rinktis perkamus produktus, iš trečiųjų šalių importuojami produktai turėtų atitikti tuos pačius reikalavimus ir drauge turėtų būti paisoma PPO teisių ir įpareigojimų; ragina Komisiją, kuri ES vardu dalyvauja derybose dėl daugiašalių ir dvišalių prekybos sutarčių pasirašymo, ginti Europos ūkininkų interesus; |
| --- | --- |

39.

primena, kad ES ūkininkai gamina maistą, atitinkantį aukščiausius saugos, kokybės ir gyvūnų gerovės standartus, ir už tai turėtų gauti atlygį; mano, kad siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vartotojų galimybę pagrįstai ir, be kita ko, remiantis patikimu atsekamumu rinktis perkamus produktus, iš trečiųjų šalių importuojami produktai turėtų atitikti tuos pačius reikalavimus ir drauge turėtų būti paisoma PPO teisių ir įpareigojimų; ragina Komisiją, kuri ES vardu dalyvauja derybose dėl daugiašalių ir dvišalių prekybos sutarčių pasirašymo, ginti Europos ūkininkų interesus;

| 40. | pabrėžia, kad siekiant išsaugoti įvairią vietos lygmens maisto gamybą, užtikrinti kaimo gebėjimą keistis socialiniu ir ekonominiu požiūriais ir apsaugoti darbo vietas, ypač atsižvelgiant į esamą ekonomikos krizę, bei išvengti žemės apleidimo ES kaimų teritorijoje pavojaus, labai svarbu išlaikyti žemės ūkio veiklą visoje Europoje nuolat saugant aplinką ir vykdant kraštovaizdžio valdymą; taigi mano, kad mažiau palankiems ūkininkauti regionams reikėtų suteikti galimybę įveikti papildomas kliūtis, susidariusias dėl jų specifinės padėties, ir imtis priemonių, kurios reikalingos norint prisitaikyti; mano, kad reikia spręsti ypatingas su natūriniu ūkininkavimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad siekiant išsaugoti įvairią vietos lygmens maisto gamybą, užtikrinti kaimo gebėjimą keistis socialiniu ir ekonominiu požiūriais ir apsaugoti darbo vietas, ypač atsižvelgiant į esamą ekonomikos krizę, bei išvengti žemės apleidimo ES kaimų teritorijoje pavojaus, labai svarbu išlaikyti žemės ūkio veiklą visoje Europoje nuolat saugant aplinką ir vykdant kraštovaizdžio valdymą; taigi mano, kad mažiau palankiems ūkininkauti regionams reikėtų suteikti galimybę įveikti papildomas kliūtis, susidariusias dėl jų specifinės padėties, ir imtis priemonių, kurios reikalingos norint prisitaikyti; mano, kad reikia spręsti ypatingas su natūriniu ūkininkavimu susijusias problemas;

| 41. | pabrėžia, kad ūkininkams tam, kad jie galėtų atlikti savo užduotis, reikia pakankamų pajamų bei ilgalaikių investicijų perspektyvų; taigi ragina, kad garantuotas teisingas ir stabilus atlygis ūkininkų bendruomenei, kartu užtikrinant tinkamą kainos ir kokybės santykį ir deramą vartotojų poreikių tenkinimą, be kita ko, didinant konkurencingumą žemės ūkio sektoriuje ir leidžiant ūkininkams padengti savo realiąsias išlaidas ir reaguoti į rinkos signalus, išliktų pagrindinis naujosios BŽŪP tikslas; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad ūkininkams tam, kad jie galėtų atlikti savo užduotis, reikia pakankamų pajamų bei ilgalaikių investicijų perspektyvų; taigi ragina, kad garantuotas teisingas ir stabilus atlygis ūkininkų bendruomenei, kartu užtikrinant tinkamą kainos ir kokybės santykį ir deramą vartotojų poreikių tenkinimą, be kita ko, didinant konkurencingumą žemės ūkio sektoriuje ir leidžiant ūkininkams padengti savo realiąsias išlaidas ir reaguoti į rinkos signalus, išliktų pagrindinis naujosios BŽŪP tikslas;

| 42. | ragina imtis priemonių pirminių gamintojų ir gamintojų organizacijų valdymo gebėjimams ir derybinei galiai stiprinti kitų ūkinės veiklos vykdytojų maisto grandinėje atžvilgiu ir skatinti steigti organizacijas, kurios stiprintų sektorių įvairių suinteresuotųjų subjektų ryšius, kad jie galėtų geriau keistis informacija ir geriau derinti pasiūlą prie vartotojų poreikių; mano, kad tokie pokyčiai galėtų pagerinti maisto produktų tiekimo grandinės darbą ir užtikrinti didesnį maisto produktų kainų ir kovos su nesąžininga komercine veikla priemonių skaidrumą siekiant, kad ūkininkai galėtų gauti papildomos naudos, kurios jie verti; mano, kad siekiant šių tikslų gali tekti pataisyti ar paaiškinti ES konkurencijos taisykles, kad būtų galima atsižvelgti į specifines žemės ūkio rinkų savybes, jeigu šios taisyklės netrukdys bendrajai rinkai tinkamai veikti; |
| --- | --- |

42.

ragina imtis priemonių pirminių gamintojų ir gamintojų organizacijų valdymo gebėjimams ir derybinei galiai stiprinti kitų ūkinės veiklos vykdytojų maisto grandinėje atžvilgiu ir skatinti steigti organizacijas, kurios stiprintų sektorių įvairių suinteresuotųjų subjektų ryšius, kad jie galėtų geriau keistis informacija ir geriau derinti pasiūlą prie vartotojų poreikių; mano, kad tokie pokyčiai galėtų pagerinti maisto produktų tiekimo grandinės darbą ir užtikrinti didesnį maisto produktų kainų ir kovos su nesąžininga komercine veikla priemonių skaidrumą siekiant, kad ūkininkai galėtų gauti papildomos naudos, kurios jie verti; mano, kad siekiant šių tikslų gali tekti pataisyti ar paaiškinti ES konkurencijos taisykles, kad būtų galima atsižvelgti į specifines žemės ūkio rinkų savybes, jeigu šios taisyklės netrukdys bendrajai rinkai tinkamai veikti;

| 43. | mano, kad, siekiant išvengti ypatingų rinkos kainų svyravimų, užtikrinti didesnį stabilumą ir greitai bei veiksmingai reaguoti į ekonomikos krizės apraiškas šiame sektoriuje, ateities BŽŪP turėtų būti numatytos lanksčios ir veiksmingos rinkos valdymo priemonės, kurios veiktų kaip patikimas saugumą užtikrinantis tinklas; mano, kad jas turėtų papildyti rizikos valdymo sistema, kuri padėtų sumažinti gaivalinių ir su sveikata susijusių nelaimių pasekmes; |
| --- | --- |

43.

mano, kad, siekiant išvengti ypatingų rinkos kainų svyravimų, užtikrinti didesnį stabilumą ir greitai bei veiksmingai reaguoti į ekonomikos krizės apraiškas šiame sektoriuje, ateities BŽŪP turėtų būti numatytos lanksčios ir veiksmingos rinkos valdymo priemonės, kurios veiktų kaip patikimas saugumą užtikrinantis tinklas; mano, kad jas turėtų papildyti rizikos valdymo sistema, kuri padėtų sumažinti gaivalinių ir su sveikata susijusių nelaimių pasekmes;

| 44. | mano, kad siekiant veiksmingesnio rinkos valdymo ir siekiant išvengti krizių dėl gamybos pertekliaus, reikėtų išlaikyti tam tikras gamybos potencialo valdymo priemones, kurios taikomos kai kuriuose sektoriuose ir kurios grindžiamos sąžiningumo ir nediskriminavimo principais; |
| --- | --- |

44.

mano, kad siekiant veiksmingesnio rinkos valdymo ir siekiant išvengti krizių dėl gamybos pertekliaus, reikėtų išlaikyti tam tikras gamybos potencialo valdymo priemones, kurios taikomos kai kuriuose sektoriuose ir kurios grindžiamos sąžiningumo ir nediskriminavimo principais;

| 45. | ragina teisingai paskirstyti BŽŪP išmokas ir pabrėžia, kad turėtų būti skirstoma sąžiningai ir naujųjų, ir senųjų valstybių narių ūkininkams; |
| --- | --- |

45.

ragina teisingai paskirstyti BŽŪP išmokas ir pabrėžia, kad turėtų būti skirstoma sąžiningai ir naujųjų, ir senųjų valstybių narių ūkininkams;

| 46. | mano, kad tiesioginių išmokų pagal 1 ramstį sumažinimas turėtų itin neigiamų padarinių ne tik ūkininkams, bet tokiu pat mastu ir kraštovaizdžiui, su žemės ūkio veikla susijusioms viešosioms paslaugoms, vartotojams ir visuomenei, turint mintyje tai, kad visa visuomenė yra gavėja; tiesioginės išmokos yra labai svarbios ir ši tvarka turėtų būti išlaikyta; atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks BŽŪP finansavimo sumažinimas gali turėti nepageidaujamą poveikį ūkių vertei ir padaryti didelę žalą banko paskolas turintiems ūkininkams, ypač ekonomikos krizės, nuo kurios labai nukentėjo Europos žemės ūkis, sąlygomis; |
| --- | --- |

46.

mano, kad tiesioginių išmokų pagal 1 ramstį sumažinimas turėtų itin neigiamų padarinių ne tik ūkininkams, bet tokiu pat mastu ir kraštovaizdžiui, su žemės ūkio veikla susijusioms viešosioms paslaugoms, vartotojams ir visuomenei, turint mintyje tai, kad visa visuomenė yra gavėja; tiesioginės išmokos yra labai svarbios ir ši tvarka turėtų būti išlaikyta; atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks BŽŪP finansavimo sumažinimas gali turėti nepageidaujamą poveikį ūkių vertei ir padaryti didelę žalą banko paskolas turintiems ūkininkams, ypač ekonomikos krizės, nuo kurios labai nukentėjo Europos žemės ūkis, sąlygomis;

| 47. | mano, kad perspektyvia ūkininkavimo veikla užsiimančios įmonės yra kaimo bendruomenių tvaraus klestėjimo pagrindas, nes jos skatina užimtumą ir paslaugas vietos lygmeniu; taigi mano, kad į BŽŪP turėtų būti įtraukiamos vietos bendruomenės, siekiant sudaryti būtinas jų socialinio ir ekonominio gyvybingumo sąlygas, įskaitant šeimos ūkių išsaugojimą ir, jei reikia, nuolatinį ūkių pertvarkymą ir modernizavimą; primena, kad šiuo atžvilgiu taip pat svarbios įvairesnių galimybių suteikimo priemonės ir kaimo infrastruktūros plėtra; |
| --- | --- |

47.

mano, kad perspektyvia ūkininkavimo veikla užsiimančios įmonės yra kaimo bendruomenių tvaraus klestėjimo pagrindas, nes jos skatina užimtumą ir paslaugas vietos lygmeniu; taigi mano, kad į BŽŪP turėtų būti įtraukiamos vietos bendruomenės, siekiant sudaryti būtinas jų socialinio ir ekonominio gyvybingumo sąlygas, įskaitant šeimos ūkių išsaugojimą ir, jei reikia, nuolatinį ūkių pertvarkymą ir modernizavimą; primena, kad šiuo atžvilgiu taip pat svarbios įvairesnių galimybių suteikimo priemonės ir kaimo infrastruktūros plėtra;

Tvari BŽŪP

| 48. | mano, kad žemės ūkis turi vaidinti pagrindinį vaidmenį kovojant su klimato kaita, t. y. mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didinant anglies dioksido sekvestracijos pajėgumus bei plėtojant ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir biologinės kilmės medžiagų; mano, kad, jei reikia, su klimatu susiję klausimai turėtų būti įtraukti į visas BŽŪP priemones; |
| --- | --- |

48.

mano, kad žemės ūkis turi vaidinti pagrindinį vaidmenį kovojant su klimato kaita, t. y. mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didinant anglies dioksido sekvestracijos pajėgumus bei plėtojant ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir biologinės kilmės medžiagų; mano, kad, jei reikia, su klimatu susiję klausimai turėtų būti įtraukti į visas BŽŪP priemones;

| 49. | mano, kad gamybos efektyvumas – esminis dalykas siekiant tvariau naudoti ribotus išteklius ir kad ūkininkai turėtų diegti naujoves, susijusias su jų techniniais gamybos metodais, t. y. naudoti veiksmingiausias finansų, mokslo ir technikos sričių valdymo priemones, kurios sudarytų sąlygas ekonominiu, socialiniu, ekologijos ir tvarumo požiūriu tinkamiau patenkinti augančią maisto ir atsinaujinančiųjų žemės ūkio medžiagų paklausą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad gamybos efektyvumas – esminis dalykas siekiant tvariau naudoti ribotus išteklius ir kad ūkininkai turėtų diegti naujoves, susijusias su jų techniniais gamybos metodais, t. y. naudoti veiksmingiausias finansų, mokslo ir technikos sričių valdymo priemones, kurios sudarytų sąlygas ekonominiu, socialiniu, ekologijos ir tvarumo požiūriu tinkamiau patenkinti augančią maisto ir atsinaujinančiųjų žemės ūkio medžiagų paklausą;

| 50. | atsižvelgdamas į strategiją „ES 2020“ pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir plėtra, naujų technologijų naudojimas ir gera žemės ūkio praktika yra svarbūs dalykai siekiant pagerinti konkurencingumą ir padidinti gamybą naudojant mažiau pesticidų, trąšų ir trūkstamų išteklių, pvz., vandens ir energijos; mano, kad, siekiant įveikti naujus sunkumus, turėtų būti toliau skatinamos investicijos į žemės ūkio naujoves, ypač vykdant BŽŪP, taip pat įgyvendinant ES mokslinių tyrimų ir plėtros bendrąsias programas; |
| --- | --- |

50.

atsižvelgdamas į strategiją „ES 2020“ pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir plėtra, naujų technologijų naudojimas ir gera žemės ūkio praktika yra svarbūs dalykai siekiant pagerinti konkurencingumą ir padidinti gamybą naudojant mažiau pesticidų, trąšų ir trūkstamų išteklių, pvz., vandens ir energijos; mano, kad, siekiant įveikti naujus sunkumus, turėtų būti toliau skatinamos investicijos į žemės ūkio naujoves, ypač vykdant BŽŪP, taip pat įgyvendinant ES mokslinių tyrimų ir plėtros bendrąsias programas;

| 51. | todėl rekomenduoja, kad regionuose aktyviai veiktų agronomai patarėjai ir padėtų ūkininkams, kurie bando tiekti ekologines viešąsias gėrybes; |
| --- | --- |

51.

todėl rekomenduoja, kad regionuose aktyviai veiktų agronomai patarėjai ir padėtų ūkininkams, kurie bando tiekti ekologines viešąsias gėrybes;

| 52. | mano, kad reikia pradėti taikyti apsaugos priemones siekiant užtikrinti, kad biotechnologijos ir toliau būtų naudojamos žemės ūkyje nepakenkiant esamiems gamybos metodams; |
| --- | --- |

52.

mano, kad reikia pradėti taikyti apsaugos priemones siekiant užtikrinti, kad biotechnologijos ir toliau būtų naudojamos žemės ūkyje nepakenkiant esamiems gamybos metodams;

Ekologiška BŽŪP

| 53. | pažymi, kad rinka iki šiol tinkamai neatlygino ūkininkams už aplinkos ir kitų viešųjų gėrybių apsaugą; dėl to mano, kad vykdant BŽŪP reikėtų daugiau dėmesio skirti tvarumui, t. y. teikti ūkininkams deramas ekonomines paskatas gerinti su ekologinėmis sistemomis susijusių paslaugų teikimą ir toliau užtikrinti gerą ir patikimą ES žemės ūkio naudmenų aplinkos išteklių valdymą; pabrėžia, kad šie tikslai turi būti pasiekti nesudarant papildomos finansinės ir biurokratinės naštos ūkininkams; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad rinka iki šiol tinkamai neatlygino ūkininkams už aplinkos ir kitų viešųjų gėrybių apsaugą; dėl to mano, kad vykdant BŽŪP reikėtų daugiau dėmesio skirti tvarumui, t. y. teikti ūkininkams deramas ekonomines paskatas gerinti su ekologinėmis sistemomis susijusių paslaugų teikimą ir toliau užtikrinti gerą ir patikimą ES žemės ūkio naudmenų aplinkos išteklių valdymą; pabrėžia, kad šie tikslai turi būti pasiekti nesudarant papildomos finansinės ir biurokratinės naštos ūkininkams;

| 54. | mano, kad dėl palankesnių gamybos veiksnių, susijusių su mokslo pažanga, ūkininkai tinkamai pasirengę prisidėti prie ekologiškos plėtros ir spręsti su energetikos krize susijusias problemas įsisavindami šiuos ekologinės energijos gamybos šaltinius: biomasės, biologinių atliekų, biodujų, antrosios kartos biokuro, taip pat (nedideliu mastu) vėjo, saulės ir vandens energijos, o tai irgi padės kurti naujas ekologiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

54.

mano, kad dėl palankesnių gamybos veiksnių, susijusių su mokslo pažanga, ūkininkai tinkamai pasirengę prisidėti prie ekologiškos plėtros ir spręsti su energetikos krize susijusias problemas įsisavindami šiuos ekologinės energijos gamybos šaltinius: biomasės, biologinių atliekų, biodujų, antrosios kartos biokuro, taip pat (nedideliu mastu) vėjo, saulės ir vandens energijos, o tai irgi padės kurti naujas ekologiškas darbo vietas;

Bendra ir paprasta politika

| 55. | pabrėžia, jog bendroji žemės ūkio politika yra svarbesnė nei bet kada iki šiol siekiant užtikrinti, kad tinkamai veikiančioje bendrojoje rinkoje būtų visapusiškai atsižvelgta į tarpvalstybinius maisto produktų tiekimo, klimato kaitos, aukštų bendrų aplinkos apsaugos standartų, produktų saugos bei kokybės ir gyvūnų gerovės aspektus; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, jog bendroji žemės ūkio politika yra svarbesnė nei bet kada iki šiol siekiant užtikrinti, kad tinkamai veikiančioje bendrojoje rinkoje būtų visapusiškai atsižvelgta į tarpvalstybinius maisto produktų tiekimo, klimato kaitos, aukštų bendrų aplinkos apsaugos standartų, produktų saugos bei kokybės ir gyvūnų gerovės aspektus;

| 56. | mano, kad, naudojant paprastesnę paramos sistemą, naujosios BŽŪP valdymas turi būti lengvas ir skaidrus, taip pat jį vykdant turi būti sumažinta biurokratinė ir administracinė našta ūkininkams, ypač mažesniems gamintojams, siekiant sudaryti ūkininkams galimybes susitelkti į jų pagrindinę užduotį – tiekti kokybiškus žemės ūkio produktus; mano, kad to galima pasiekti, be kita ko, pereinant prie kitokių išmokų ūkiui teikimo priemonių, kuriomis būtų nustatomi tikslai ir ūkininkai būtų skatinami siekiant šių tikslų pasirinkti savo ūkininkavimo sistemas, pvz., konkrečių susitarimų ir paprastų sutarčių bei daugiamečių mokėjimų; |
| --- | --- |

56.

mano, kad, naudojant paprastesnę paramos sistemą, naujosios BŽŪP valdymas turi būti lengvas ir skaidrus, taip pat jį vykdant turi būti sumažinta biurokratinė ir administracinė našta ūkininkams, ypač mažesniems gamintojams, siekiant sudaryti ūkininkams galimybes susitelkti į jų pagrindinę užduotį – tiekti kokybiškus žemės ūkio produktus; mano, kad to galima pasiekti, be kita ko, pereinant prie kitokių išmokų ūkiui teikimo priemonių, kuriomis būtų nustatomi tikslai ir ūkininkai būtų skatinami siekiant šių tikslų pasirinkti savo ūkininkavimo sistemas, pvz., konkrečių susitarimų ir paprastų sutarčių bei daugiamečių mokėjimų;

| 57. | ragina imtis tinkamų priemonių siekiant ne tik ūkininkams, bet ir visiems Europos piliečiams išaiškinti, kas sudaro BŽŪP, skaidriai teikti aiškią informaciją apie tikslus, kurių siekiama, turimas priemones ir naudą, kurios tikimasi įgyvendinant BŽŪP; |
| --- | --- |

57.

ragina imtis tinkamų priemonių siekiant ne tik ūkininkams, bet ir visiems Europos piliečiams išaiškinti, kas sudaro BŽŪP, skaidriai teikti aiškią informaciją apie tikslus, kurių siekiama, turimas priemones ir naudą, kurios tikimasi įgyvendinant BŽŪP;

| 58. | mano, kad Komisija turėtų laikytis proporcingesnio ir rizika grindžiamo požiūrio į teisės aktais numatytos kontrolės vykdymą, atitikties audito atlikimą ir finansinių klaidų ištaisymą; |
| --- | --- |

58.

mano, kad Komisija turėtų laikytis proporcingesnio ir rizika grindžiamo požiūrio į teisės aktais numatytos kontrolės vykdymą, atitikties audito atlikimą ir finansinių klaidų ištaisymą;

| 59. | ragina Europos Parlamentui nedelsiant suteikti naujausią informaciją apie dabartinę žemės ūkio biudžeto padėtį; |
| --- | --- |

59.

ragina Europos Parlamentui nedelsiant suteikti naujausią informaciją apie dabartinę žemės ūkio biudžeto padėtį;

Teisingos, ekologiškos ir tvarios BŽŪP parengimas

| 60. | tikisi, kad BŽŪP bus parengta iš naujo ir bus atsižvelgta į pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ siekiant nustatyti priemones, kurios padėtų užtikrinti protingą, įtrauktį skatinantį ir ekologišką augimą; |
| --- | --- |

60.

tikisi, kad BŽŪP bus parengta iš naujo ir bus atsižvelgta į pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ siekiant nustatyti priemones, kurios padėtų užtikrinti protingą, įtrauktį skatinantį ir ekologišką augimą;

| 61. | pripažįsta platų naujų BŽŪP prioritetų diapazoną ir pažymi, kad įstodamos į Europos Sąjungą naujosios valstybės teisėtai narės tikėjosi, jog ilgainiui joms ir senosioms valstybėms narėms pagal BŽŪP skiriama parama bus suvienodinta; siekdamas visapusiškai reaguoti į naujus sunkumus ir įgyvendinti reformuojamos BŽŪP prioritetus, ragina ateinantį finansinio programavimo laikotarpį bent jau išlaikyti iš 2013 m. biudžeto BŽŪP skiriamas sumas; |
| --- | --- |

61.

pripažįsta platų naujų BŽŪP prioritetų diapazoną ir pažymi, kad įstodamos į Europos Sąjungą naujosios valstybės teisėtai narės tikėjosi, jog ilgainiui joms ir senosioms valstybėms narėms pagal BŽŪP skiriama parama bus suvienodinta; siekdamas visapusiškai reaguoti į naujus sunkumus ir įgyvendinti reformuojamos BŽŪP prioritetus, ragina ateinantį finansinio programavimo laikotarpį bent jau išlaikyti iš 2013 m. biudžeto BŽŪP skiriamas sumas;

| 62. | ragina, kad rengiant BŽŪP biudžetą būtų sukurtas metų pabaigos lankstumo mechanizmas siekiant perkelti į kitus metus ir perskirstyti nepanaudotas lėšas; |
| --- | --- |

62.

ragina, kad rengiant BŽŪP biudžetą būtų sukurtas metų pabaigos lankstumo mechanizmas siekiant perkelti į kitus metus ir perskirstyti nepanaudotas lėšas;

| 63. | pabrėžia, kad atsakomybė už BŽŪP neturėtų būti vėl perduota atskiroms valstybėms, ir todėl mano, kad pagrindinės tiesioginės išmokos ir toliau turėtų būti finansuojamos vien iš ES biudžeto, taigi nepritaria bet kokiam papildomam bendrajam finansavimui, kuris galėtų pakenkti sąžiningai konkurencijai ES bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad atsakomybė už BŽŪP neturėtų būti vėl perduota atskiroms valstybėms, ir todėl mano, kad pagrindinės tiesioginės išmokos ir toliau turėtų būti finansuojamos vien iš ES biudžeto, taigi nepritaria bet kokiam papildomam bendrajam finansavimui, kuris galėtų pakenkti sąžiningai konkurencijai ES bendrojoje rinkoje;

| 64. | ragina sąžiningai paskirstyti BŽŪP lėšas ūkininkams visoje ES; primena, kad, siekiant atsižvelgti į ūkininkavimo ES įvairovę, reikėtų apibrėžti objektyvius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti tinkamą lėšų paskirstymo sistemą: pabrėžia, kad tiesioginės išmokos yra būdas prisidėti prie viešųjų gėrybių tiekimo, ūkininkų stabilių pajamų užtikrinimo ir jų apsaugojimo nuo rizikos, taip pat būdas iš dalies atsverti visuomenės pageidaujamų aukštų standartų taikymą Europos Sąjungoje ir nuolat mažinti tarifines kliūtis bei atlyginti už pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą, už kurį rinkoje neatlyginama;






  — | mano, kad siekiant sumažinti tiesioginės paramos lėšų paskirstymo valstybėms narėms skirtumus ir prisitaikyti prie Europos žemės ūkiui būdingos didelės įvairovės nepakaks vien išmokų už hektarą kriterijaus, todėl ragina Komisiją pasiūlyti papildomus objektyvius kriterijus ir įvertinti jų galimą poveikį, atsižvelgiant į žemės ūkio sektoriaus sudėtingumą ir valstybių narių skirtumus, norint pasiekti labiau subalansuotą paskirstymą; |
| --- | --- | --- |

64.

ragina sąžiningai paskirstyti BŽŪP lėšas ūkininkams visoje ES; primena, kad, siekiant atsižvelgti į ūkininkavimo ES įvairovę, reikėtų apibrėžti objektyvius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti tinkamą lėšų paskirstymo sistemą: pabrėžia, kad tiesioginės išmokos yra būdas prisidėti prie viešųjų gėrybių tiekimo, ūkininkų stabilių pajamų užtikrinimo ir jų apsaugojimo nuo rizikos, taip pat būdas iš dalies atsverti visuomenės pageidaujamų aukštų standartų taikymą Europos Sąjungoje ir nuolat mažinti tarifines kliūtis bei atlyginti už pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą, už kurį rinkoje neatlyginama;

—

mano, kad siekiant sumažinti tiesioginės paramos lėšų paskirstymo valstybėms narėms skirtumus ir prisitaikyti prie Europos žemės ūkiui būdingos didelės įvairovės nepakaks vien išmokų už hektarą kriterijaus, todėl ragina Komisiją pasiūlyti papildomus objektyvius kriterijus ir įvertinti jų galimą poveikį, atsižvelgiant į žemės ūkio sektoriaus sudėtingumą ir valstybių narių skirtumus, norint pasiekti labiau subalansuotą paskirstymą;

| — | ragina aiškiai apibrėžti tinkamus ir objektyvius kriterijus, susijusius su lėšų kaimo plėtros tikslams įgyvendinti paskirstymu; |
| --- | --- |

—

ragina aiškiai apibrėžti tinkamus ir objektyvius kriterijus, susijusius su lėšų kaimo plėtros tikslams įgyvendinti paskirstymu;

| 65. | mano, kad kitą finansinio programavimo laikotarpį visose valstybėse narėse turėtų būti pakeista tiesioginių išmokų mokėjimo tvarka, t. y. jos turėtų būti mokamos tik pagal plotą; tai būtų pakankamas perėjimo laikotarpis, kuris ūkininkams ir žemės ūkio įstaigoms, kurios vis dar naudoja išmokų pagal istorinius duomenis sistemą, suteiktų galimybę lanksčiai prisitaikyti prie pokyčių ir išvengti pernelyg radikalaus paramos paskirstymo, netrukdant tinkamai pasiekti suderinto paramos paskirstymo valstybėms narėms; pažymi, kad išmokų pagal istorinius duomenis sistemos atsisakymas gali sukelti ypatingų sunkumų valstybėms narėms ar regionams, kurių santykinai didelį plotą užima vadinamoji plika žemė (išmokų sąlygas atitinkantys žemės plotai, kuriems neprašoma skirti paramos); ragina planuojant būsimą paramą visiškai atsižvelgti į konkrečius šių regionų poreikius; taip pat mano, kad valstybės narės ir regionai, laikydamiesi sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje taisyklių, ir toliau turi turėti galimybę lanksčiai pagal regionus taikyti savo išmokų už plotą sistemas tam, kad galėtų atsižvelgti į savo konkrečius prioritetus; |
| --- | --- |

65.

mano, kad kitą finansinio programavimo laikotarpį visose valstybėse narėse turėtų būti pakeista tiesioginių išmokų mokėjimo tvarka, t. y. jos turėtų būti mokamos tik pagal plotą; tai būtų pakankamas perėjimo laikotarpis, kuris ūkininkams ir žemės ūkio įstaigoms, kurios vis dar naudoja išmokų pagal istorinius duomenis sistemą, suteiktų galimybę lanksčiai prisitaikyti prie pokyčių ir išvengti pernelyg radikalaus paramos paskirstymo, netrukdant tinkamai pasiekti suderinto paramos paskirstymo valstybėms narėms; pažymi, kad išmokų pagal istorinius duomenis sistemos atsisakymas gali sukelti ypatingų sunkumų valstybėms narėms ar regionams, kurių santykinai didelį plotą užima vadinamoji plika žemė (išmokų sąlygas atitinkantys žemės plotai, kuriems neprašoma skirti paramos); ragina planuojant būsimą paramą visiškai atsižvelgti į konkrečius šių regionų poreikius; taip pat mano, kad valstybės narės ir regionai, laikydamiesi sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje taisyklių, ir toliau turi turėti galimybę lanksčiai pagal regionus taikyti savo išmokų už plotą sistemas tam, kad galėtų atsižvelgti į savo konkrečius prioritetus;

| 66. | mano, kad neturėtų būti grįžta prie susietų išmokų, kaip pagrindinio BŽŪP principo; vis dėlto, atsižvelgdamas į perėjimą nuo išmokų pagal istorinius duomenis modelio prie išmokų už plotą modelio ir į sprendimus, priimtus po patikrinimo, mano, kad valstybėms narėms turėtų būti palikta atitinkama veiksmų laisvė; mano, kad šis lankstumas suteiks galimybę valstybėms narėms reaguoti į konkrečius poreikius savo teritorijoje ir apsaugoti gamybą nuo visiško sustojimo ar išvengti ūkininkavimo įvairovės mažėjimo; mano, kad ši veiksmų laisvė galėtų būti suprantama kaip teisė mokėti apribotas susietas išmokas pažeidžiamiems žemės ūkio sektoriams ir teritorijoms bei aplinkos apsaugos požiūriu jautrioms vietovėms, laikantis PPO nustatytų reikalavimų ir visos ES ūkininkams užtikrinant sąžiningas rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

66.

mano, kad neturėtų būti grįžta prie susietų išmokų, kaip pagrindinio BŽŪP principo; vis dėlto, atsižvelgdamas į perėjimą nuo išmokų pagal istorinius duomenis modelio prie išmokų už plotą modelio ir į sprendimus, priimtus po patikrinimo, mano, kad valstybėms narėms turėtų būti palikta atitinkama veiksmų laisvė; mano, kad šis lankstumas suteiks galimybę valstybėms narėms reaguoti į konkrečius poreikius savo teritorijoje ir apsaugoti gamybą nuo visiško sustojimo ar išvengti ūkininkavimo įvairovės mažėjimo; mano, kad ši veiksmų laisvė galėtų būti suprantama kaip teisė mokėti apribotas susietas išmokas pažeidžiamiems žemės ūkio sektoriams ir teritorijoms bei aplinkos apsaugos požiūriu jautrioms vietovėms, laikantis PPO nustatytų reikalavimų ir visos ES ūkininkams užtikrinant sąžiningas rinkos sąlygas;

| 67. | nurodo, kad, siekiant teisingos ir tvaresnės BŽŪP, ji turėtų būti suskirstyta į šias pagrindines temas: aprūpinimo maistu saugumas ir sąžininga prekyba, maisto produktų kokybė, tvarumas, Europos žemės ūkis, biologinė įvairovė, aplinkos apsauga ir ekologiška plėtra; mano, kad reikėtų išlaikyti dviejų ramsčių sistemą, tačiau ją taikant reikėtų vengti politikos tikslų ir priemonių dubliavimo ir ją reikėtų derinti su čia numatytomis temomis; |
| --- | --- |

67.

nurodo, kad, siekiant teisingos ir tvaresnės BŽŪP, ji turėtų būti suskirstyta į šias pagrindines temas: aprūpinimo maistu saugumas ir sąžininga prekyba, maisto produktų kokybė, tvarumas, Europos žemės ūkis, biologinė įvairovė, aplinkos apsauga ir ekologiška plėtra; mano, kad reikėtų išlaikyti dviejų ramsčių sistemą, tačiau ją taikant reikėtų vengti politikos tikslų ir priemonių dubliavimo ir ją reikėtų derinti su čia numatytomis temomis;

| 68. | mano, kad siekiant įgyvendinti paprastumo, aiškumo ir bendro požiūrio principus dėl kiekvieno BŽŪP prioritetinio tikslo finansavimo turi būti susitarta nuo pat reformos pradžios; |
| --- | --- |

68.

mano, kad siekiant įgyvendinti paprastumo, aiškumo ir bendro požiūrio principus dėl kiekvieno BŽŪP prioritetinio tikslo finansavimo turi būti susitarta nuo pat reformos pradžios;

Aprūpinimo maistu saugumas ir sąžininga prekyba

| 69. | tvirtina, kad norint, jog ūkininkavimo veikla būtų tęsiama, būtina užtikrinti ūkių gyvybingumą ir ūkininkų gyvenimo kokybę; taigi mano, kad visiems ES ūkininkams bendra tvarka iš ES biudžeto turėtų būti mokamos bazinės tiesioginės išmokos už plotą, siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio gamybos modelio socialinį ir ekonominį tvarumą, kuris padėtų suteikti Europos vartotojų aprūpinimo pagrindiniais maisto produktais saugumą, sudaryti sąlygas ūkininkams gaminti aukštos kokybės maisto produktus, užtikrinti, kad žemės ūkio veikla ir darbo vietos kaimo vietovėse būtų skatinamos visoje ES ir padėtų tiekti viešąsias gėrybes, remiantis kompleksinio paramos susiejimo reikalavimais išlaikyti gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, taip pat laikytis aukštų kokybės ir gyvūnų gerovės standartų; |
| --- | --- |

69.

tvirtina, kad norint, jog ūkininkavimo veikla būtų tęsiama, būtina užtikrinti ūkių gyvybingumą ir ūkininkų gyvenimo kokybę; taigi mano, kad visiems ES ūkininkams bendra tvarka iš ES biudžeto turėtų būti mokamos bazinės tiesioginės išmokos už plotą, siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio gamybos modelio socialinį ir ekonominį tvarumą, kuris padėtų suteikti Europos vartotojų aprūpinimo pagrindiniais maisto produktais saugumą, sudaryti sąlygas ūkininkams gaminti aukštos kokybės maisto produktus, užtikrinti, kad žemės ūkio veikla ir darbo vietos kaimo vietovėse būtų skatinamos visoje ES ir padėtų tiekti viešąsias gėrybes, remiantis kompleksinio paramos susiejimo reikalavimais išlaikyti gerą agrarinę ir aplinkosauginę žemės būklę, taip pat laikytis aukštų kokybės ir gyvūnų gerovės standartų;

| 70. | ragina, kad į kompleksinio paramos susiejimo taisykles būtų įtrauktas besąlyginis reikalavimas dėl atlyginimo tik už aktyvią žemės ūkio gamybą nustatant mažiausio veiklos masto reikalavimus kaip išankstinę mokėjimų sąlygą ir kad proporcingumo principas būtų pagrindinis principas, taikomas įgyvendinant taisykles; |
| --- | --- |

70.

ragina, kad į kompleksinio paramos susiejimo taisykles būtų įtrauktas besąlyginis reikalavimas dėl atlyginimo tik už aktyvią žemės ūkio gamybą nustatant mažiausio veiklos masto reikalavimus kaip išankstinę mokėjimų sąlygą ir kad proporcingumo principas būtų pagrindinis principas, taikomas įgyvendinant taisykles;

Tvarumas

| 71. | mano, kad ES finansuojamos papildomos išmokos turėtų būti skiriamos ūkininkams remiantis paprastomis daugiametėmis sutartimis, pagal kurias jiems būtų atlyginama už vienam jų produkcijos vienetui tenkančio išmetamo anglies dvideginio kiekio sumažinimą ir (arba) už anglies kaupimo dirvoje didinimą taikant tvarius gamybos metodus ir gaminant biomasę, kurią galima panaudoti gaminant tvarią žemės ūkio medžiagą; |
| --- | --- |

71.

mano, kad ES finansuojamos papildomos išmokos turėtų būti skiriamos ūkininkams remiantis paprastomis daugiametėmis sutartimis, pagal kurias jiems būtų atlyginama už vienam jų produkcijos vienetui tenkančio išmetamo anglies dvideginio kiekio sumažinimą ir (arba) už anglies kaupimo dirvoje didinimą taikant tvarius gamybos metodus ir gaminant biomasę, kurią galima panaudoti gaminant tvarią žemės ūkio medžiagą;

| 72. | pažymi, kad tai turės dvejopos naudos, t. y. ES žemės ūkio veiklos efektyvumo didinimas padės įgyvendinti siekį dėl jos tvarumo aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu, taip pat užtikrins, kad ūkininkai galėtų gauti finansinės naudos už didesnę anglies dioksido sekvestraciją savo žemėje (tai suteiktų jiems tokį patį statusą kaip ir kitiems sektoriams, kurie yra ES prekybos taršos leidimais sistemos dalyviai); ragina tinkamai apibrėžti aiškius ir išmatuojamus kriterijus ir tikslus siekiant kuo greičiau pradėti taikyti šias išmokas kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

72.

pažymi, kad tai turės dvejopos naudos, t. y. ES žemės ūkio veiklos efektyvumo didinimas padės įgyvendinti siekį dėl jos tvarumo aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu, taip pat užtikrins, kad ūkininkai galėtų gauti finansinės naudos už didesnę anglies dioksido sekvestraciją savo žemėje (tai suteiktų jiems tokį patį statusą kaip ir kitiems sektoriams, kurie yra ES prekybos taršos leidimais sistemos dalyviai); ragina tinkamai apibrėžti aiškius ir išmatuojamus kriterijus ir tikslus siekiant kuo greičiau pradėti taikyti šias išmokas kiekvienoje valstybėje narėje;

Europos žemės ūkis

| 73. | ragina toliau taikyti konkrečias kompensavimo priemones ūkininkams, užsiimantiems žemės ūkio veikla ūkininkavimui mažiau tinkamuose regionuose, pvz., regionuose, kuriuose nuolat susiduriama su gamtinėmis kliūtimis, įskaitant, pvz., kalnų regionus, aplinkos apsaugos požiūriu pažeidžiamas vietoves ir (arba) regionus, kuriuos labiausiai veikia klimato kaita, ir atokiausius regionus, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio veikla vyktų taip, kad žemė būtų ir toliau tvarkoma ir vietos maisto gamyba vyktų visoje ES, be to, būtų sumažinta žemės atsisakymo grėsmė ir visoje ES užtikrintas subalansuotas teritorinis valdymas bei racionali žemės ūkio gamybos plėtra; |
| --- | --- |

73.

ragina toliau taikyti konkrečias kompensavimo priemones ūkininkams, užsiimantiems žemės ūkio veikla ūkininkavimui mažiau tinkamuose regionuose, pvz., regionuose, kuriuose nuolat susiduriama su gamtinėmis kliūtimis, įskaitant, pvz., kalnų regionus, aplinkos apsaugos požiūriu pažeidžiamas vietoves ir (arba) regionus, kuriuos labiausiai veikia klimato kaita, ir atokiausius regionus, siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio veikla vyktų taip, kad žemė būtų ir toliau tvarkoma ir vietos maisto gamyba vyktų visoje ES, be to, būtų sumažinta žemės atsisakymo grėsmė ir visoje ES užtikrintas subalansuotas teritorinis valdymas bei racionali žemės ūkio gamybos plėtra;

| 74. | mano, kad vykdant pagalbos ūkininkavimui mažiau palankiose vietovėse sistemos reformą, ypač siekiant nustatyti mažiau palankias ūkininkauti vietoves ir jas klasifikuoti, turėtų būti atsižvelgiama į sunkumus, su kuriais susiduria ūkininkai visose ES dalyse, nes šie sunkumai labai skiriasi atsižvelgiant į skirtingas biofizines ir klimato sąlygas; mano, kad srityse, kurios gali būti išbrauktos pagal atitinkamas naujas taisykles, parama turėtų būti nutraukta laipsniškai per tinkamą laikotarpį; |
| --- | --- |

74.

mano, kad vykdant pagalbos ūkininkavimui mažiau palankiose vietovėse sistemos reformą, ypač siekiant nustatyti mažiau palankias ūkininkauti vietoves ir jas klasifikuoti, turėtų būti atsižvelgiama į sunkumus, su kuriais susiduria ūkininkai visose ES dalyse, nes šie sunkumai labai skiriasi atsižvelgiant į skirtingas biofizines ir klimato sąlygas; mano, kad srityse, kurios gali būti išbrauktos pagal atitinkamas naujas taisykles, parama turėtų būti nutraukta laipsniškai per tinkamą laikotarpį;

| 75. | atkreipia dėmesį ypatingą vaidmenį, tenkantį priemiesčių žemdirbiams, nes šiose zonose gali būti daromas stiprus spaudimas kaimo ir žemės ūkio ištekliams; pabrėžia, kad būtina išlaikyti šią maisto ir viešųjų gėrybių gamybą netoli miesto gyventojų; |
| --- | --- |

75.

atkreipia dėmesį ypatingą vaidmenį, tenkantį priemiesčių žemdirbiams, nes šiose zonose gali būti daromas stiprus spaudimas kaimo ir žemės ūkio ištekliams; pabrėžia, kad būtina išlaikyti šią maisto ir viešųjų gėrybių gamybą netoli miesto gyventojų;

Maisto kokybė

| 76. | pabrėžia, kad maisto produktų kokybės skatinimo politikos plėtojimas, ypač vykdant saugomos geografinės nuorodos (SKVN/SGN/GTG) politiką, turi būti svarbiausia BŽŪP kryptis, kurią reikia vystyti ir stiprinti norint sudaryti galimybes ES ir toliau pirmauti šioje srityje; mano, kad, atsižvelgiant į šiuos aukštos kokybės produktus, reikėtų naudoti naujoviškas valdymo, apsaugos ir skatinimo priemones, kad šie produktai būtų sklandžiai vystomi ir toliau labai prisidėtų prie tvarios Europos žemės ūkio plėtros; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad maisto produktų kokybės skatinimo politikos plėtojimas, ypač vykdant saugomos geografinės nuorodos (SKVN/SGN/GTG) politiką, turi būti svarbiausia BŽŪP kryptis, kurią reikia vystyti ir stiprinti norint sudaryti galimybes ES ir toliau pirmauti šioje srityje; mano, kad, atsižvelgiant į šiuos aukštos kokybės produktus, reikėtų naudoti naujoviškas valdymo, apsaugos ir skatinimo priemones, kad šie produktai būtų sklandžiai vystomi ir toliau labai prisidėtų prie tvarios Europos žemės ūkio plėtros;

Biologinė įvairovė ir aplinkos apsauga

| 77. | mano, kad ūkininkai gali ekonomiškai pelningu būdu prisidėti prie biologinės įvairovės ir aplinkos apsaugos bei padėti prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją sušvelninti, taigi šią veiklą reikia toliau skatinti; ragina vykdant BŽŪP sudaryti prielaidas tam, kad didžiojoje dalyje žemės ūkio paskirties žemės plotų būtų galima taikyti žemės ūkio aplinkos apsaugos schemas, atlyginant ūkininkams už papildomų su ekologinėmis sistemomis susijusių paslaugų teikimą, skatinant tvaresnius, mažai sąnaudų reikalaujančius gamybos modelius, pvz., ekologinį ūkininkavimą, integruotą žemės ūkį, didelės gamtinės vertės ūkininkavimo plėtrą ir tvarią intensyvaus žemės ūkio praktiką; mano, kad visos šios kaimo plėtros priemonės ir toliau turėtų būti finansuojamos bendrai, o prireikus skiriama daugiau lėšų; |
| --- | --- |

77.

mano, kad ūkininkai gali ekonomiškai pelningu būdu prisidėti prie biologinės įvairovės ir aplinkos apsaugos bei padėti prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją sušvelninti, taigi šią veiklą reikia toliau skatinti; ragina vykdant BŽŪP sudaryti prielaidas tam, kad didžiojoje dalyje žemės ūkio paskirties žemės plotų būtų galima taikyti žemės ūkio aplinkos apsaugos schemas, atlyginant ūkininkams už papildomų su ekologinėmis sistemomis susijusių paslaugų teikimą, skatinant tvaresnius, mažai sąnaudų reikalaujančius gamybos modelius, pvz., ekologinį ūkininkavimą, integruotą žemės ūkį, didelės gamtinės vertės ūkininkavimo plėtrą ir tvarią intensyvaus žemės ūkio praktiką; mano, kad visos šios kaimo plėtros priemonės ir toliau turėtų būti finansuojamos bendrai, o prireikus skiriama daugiau lėšų;

Ekologiška plėtra

| 78. | mano, kad ekologiška plėtra turėtų būti pagrindas vykdant naująją kaimo plėtros strategiją, kuria būtų siekiama kurti naujas ekologiškas darbo vietas taikant šias priemones:






  — | plėtojant lanksčias vietos priemones, pvz., pardavimą vietos rinkoje, vietinį perdirbimą, paramą projektams, kurie apima visus vietos ūkininkavimo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus, |
| --- | --- | --- |

78.

mano, kad ekologiška plėtra turėtų būti pagrindas vykdant naująją kaimo plėtros strategiją, kuria būtų siekiama kurti naujas ekologiškas darbo vietas taikant šias priemones:

—

plėtojant lanksčias vietos priemones, pvz., pardavimą vietos rinkoje, vietinį perdirbimą, paramą projektams, kurie apima visus vietos ūkininkavimo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus,

| — | įsisavinant energijos gamybą iš biomasės, biologinių atliekų, biodujų ir (nedideliu mastu) iš atsinaujinančių energijos šaltinių, taip pat skatinant antros kartos biokuro žemės ūkio medžiagų ir ekologinių cheminių produktų gamybą, |
| --- | --- |

—

įsisavinant energijos gamybą iš biomasės, biologinių atliekų, biodujų ir (nedideliu mastu) iš atsinaujinančių energijos šaltinių, taip pat skatinant antros kartos biokuro žemės ūkio medžiagų ir ekologinių cheminių produktų gamybą,

| — | investuojant į modernizavimą bei naujoves, taikant naujus prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos sušvelninimui skirtus mokslo tyrimų ir plėtros srities metodus, |
| --- | --- |

—

investuojant į modernizavimą bei naujoves, taikant naujus prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos sušvelninimui skirtus mokslo tyrimų ir plėtros srities metodus,

| — | organizuojant mokymus ir konsultuojat ūkininkus dėl naujų technologijų taikymo, taip pat teikiant pagalbą pradedantiems veiklą jauniesiems ūkininkams; |
| --- | --- |

—

organizuojant mokymus ir konsultuojat ūkininkus dėl naujų technologijų taikymo, taip pat teikiant pagalbą pradedantiems veiklą jauniesiems ūkininkams;

| 79. | mano, kad siekiant paremti pagal pagrindines BŽŪP temas ir toliau turėtų būti prieinamas tinkamas saugumą užtikrinantis tinklas; mano, kad šis saugumą užtikrinantis tinklas turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima atsižvelgti į rinkos pokyčius ir apimti priemones, pvz., viešąjį ir privatųjį saugojimą, intervenciją, išėmimą iš rinkos, kurios prireikus turėtų būti naudojamos siekiant kovoti su itin dideliais svyravimai ir greitai reaguoti kilus krizei; mano, kad tuo tikslu ES biudžete turėtų būti numatyta specialiojo rezervo biudžeto eilutė, kuria būtų galima greitai pasinaudoti krizės atveju; |
| --- | --- |

79.

mano, kad siekiant paremti pagal pagrindines BŽŪP temas ir toliau turėtų būti prieinamas tinkamas saugumą užtikrinantis tinklas; mano, kad šis saugumą užtikrinantis tinklas turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima atsižvelgti į rinkos pokyčius ir apimti priemones, pvz., viešąjį ir privatųjį saugojimą, intervenciją, išėmimą iš rinkos, kurios prireikus turėtų būti naudojamos siekiant kovoti su itin dideliais svyravimai ir greitai reaguoti kilus krizei; mano, kad tuo tikslu ES biudžete turėtų būti numatyta specialiojo rezervo biudžeto eilutė, kuria būtų galima greitai pasinaudoti krizės atveju;

| 80. | ragina šias priemones paremti įrankiais, kuriais siekiama padėti sumažinti kainų nestabilumą ir sudaryti stabilias sąlygas žemės ūkio verslui ir planavimui; taigi mano, kad, siekiant veikti ekstremaliomis rinkos ar klimato sąlygomis ir netrukdant veikti plėtojamoms privačioms sistemoms, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudotis naujoviškomis ekonominėmis ir finansinėmis priemonėmis, pvz., pasėlių derliaus rizikos draudimo politika, ateities sandorių rinkomis ir savitarpio fondas; |
| --- | --- |

80.

ragina šias priemones paremti įrankiais, kuriais siekiama padėti sumažinti kainų nestabilumą ir sudaryti stabilias sąlygas žemės ūkio verslui ir planavimui; taigi mano, kad, siekiant veikti ekstremaliomis rinkos ar klimato sąlygomis ir netrukdant veikti plėtojamoms privačioms sistemoms, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudotis naujoviškomis ekonominėmis ir finansinėmis priemonėmis, pvz., pasėlių derliaus rizikos draudimo politika, ateities sandorių rinkomis ir savitarpio fondas;

| 81. | mano, kad gamybos pajėgumų plėtros valdymas gali būti svarbi priemonė norint užtikrinti kai kurių žemės ūkio sektorių tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

81.

mano, kad gamybos pajėgumų plėtros valdymas gali būti svarbi priemonė norint užtikrinti kai kurių žemės ūkio sektorių tvarų vystymąsi;

| 82. | pabrėžia, kad siekiant papildyti rinkos priemones gyvybiškai svarbu stiprinti pirminių gamintojų padėtį maisto tiekimo grandinėje ir imtis veiksmų, skirtų skaidrumo, sutartinių santykių ir nesąžiningos komercinės veiklos problemoms spręsti; mano, kad taip pat turėtų būti apsvarstyta galimybė padaryti konkurencijos taisyklių pakeitimų, kurie sudarytų sąlygas tam, kad pirminių gamintojų organizacijos taptų veiksmingesnės ir prireikus didėtų, ir suteikti joms didesnių derybinių galių, kad jos atsilaikytų prieš stambius mažmenininkus ir perdirbėjus; taigi mano, kad siekiant spręsti maisto tiekimo grandinės ginčus reikėtų apsvarstyti galimybę skirti nacionalinį ombudsmeną ir (arba) Europos ombudsmeną; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad siekiant papildyti rinkos priemones gyvybiškai svarbu stiprinti pirminių gamintojų padėtį maisto tiekimo grandinėje ir imtis veiksmų, skirtų skaidrumo, sutartinių santykių ir nesąžiningos komercinės veiklos problemoms spręsti; mano, kad taip pat turėtų būti apsvarstyta galimybė padaryti konkurencijos taisyklių pakeitimų, kurie sudarytų sąlygas tam, kad pirminių gamintojų organizacijos taptų veiksmingesnės ir prireikus didėtų, ir suteikti joms didesnių derybinių galių, kad jos atsilaikytų prieš stambius mažmenininkus ir perdirbėjus; taigi mano, kad siekiant spręsti maisto tiekimo grandinės ginčus reikėtų apsvarstyti galimybę skirti nacionalinį ombudsmeną ir (arba) Europos ombudsmeną;

| 83. | primena, kad atsižvelgiant į PPO įsipareigojimus vienos iš dabartinių rinkos priemonių, eksporto grąžinamųjų išmokų, taikymas ir toliau turėtų būti laipsniškai nutraukiamas ES, o PPO partneriai tuo pat metu turėtų imtis panašių priemonių; |
| --- | --- |

83.

primena, kad atsižvelgiant į PPO įsipareigojimus vienos iš dabartinių rinkos priemonių, eksporto grąžinamųjų išmokų, taikymas ir toliau turėtų būti laipsniškai nutraukiamas ES, o PPO partneriai tuo pat metu turėtų imtis panašių priemonių;

| 84. | mano, kad reikia skatinti Europos žemės ūkio konkurencingumą tiek Bendrijoje, tiek už jos ribų, ir rasti būdų, kaip spręsti pagrindines ateities problemas, be kita ko, ES apsirūpinimo maistu saugumo, maisto produktų tiekimo pasaulio gyventojams, kurių skaičius nuolat didėja, aplinkos apsaugos reikalavimų laikymosi, bioįvairovės išsaugojimo ir klimato kaitos problemas; |
| --- | --- |

84.

mano, kad reikia skatinti Europos žemės ūkio konkurencingumą tiek Bendrijoje, tiek už jos ribų, ir rasti būdų, kaip spręsti pagrindines ateities problemas, be kita ko, ES apsirūpinimo maistu saugumo, maisto produktų tiekimo pasaulio gyventojams, kurių skaičius nuolat didėja, aplinkos apsaugos reikalavimų laikymosi, bioįvairovės išsaugojimo ir klimato kaitos problemas;

| 85. | primena, kad ES gali teikti lėšų priemonėms, pagal kurias teikiama informacija apie europietiškos žemės ūkio ir maisto produktų gamybos Europoje ir visame pasaulyje privalumus ir šie privalumai skatinami, Europoje ir trečiosiose šalyse finansuoti; mano, kad šiems fondams numatytą biudžetą reikėtų persvarstyti siekiant padidinti ES žemės ūkio ir maisto produktų pastebimumą ES ir trečiųjų šalių rinkose; mano, kad šias skatinimo sistemas reikėtų plačiau naudoti ir pagal BŽŪP jos turėtų būti įgyvendinamos plačiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

85.

primena, kad ES gali teikti lėšų priemonėms, pagal kurias teikiama informacija apie europietiškos žemės ūkio ir maisto produktų gamybos Europoje ir visame pasaulyje privalumus ir šie privalumai skatinami, Europoje ir trečiosiose šalyse finansuoti; mano, kad šiems fondams numatytą biudžetą reikėtų persvarstyti siekiant padidinti ES žemės ūkio ir maisto produktų pastebimumą ES ir trečiųjų šalių rinkose; mano, kad šias skatinimo sistemas reikėtų plačiau naudoti ir pagal BŽŪP jos turėtų būti įgyvendinamos plačiau ir veiksmingiau;

| 86. | mano, kad pagal bendrąją žemės ūkio politiką turėtų būti sudaromos galimybės visiems vartotojams, ypač labiausiai skurstantiems, maitintis sveikiau, taip pat įvairesniais prieinamų kainų produktais; siekiant kovoti su skurdu ir gerinti sveikatą reikia toliau vykdyti pagalbos labiausiai skurstantiems visuomenės nariams programas ir išplėsti programas, skirtas vaisių ir daržovių vartojimui mokyklose skatinti; |
| --- | --- |

86.

mano, kad pagal bendrąją žemės ūkio politiką turėtų būti sudaromos galimybės visiems vartotojams, ypač labiausiai skurstantiems, maitintis sveikiau, taip pat įvairesniais prieinamų kainų produktais; siekiant kovoti su skurdu ir gerinti sveikatą reikia toliau vykdyti pagalbos labiausiai skurstantiems visuomenės nariams programas ir išplėsti programas, skirtas vaisių ir daržovių vartojimui mokyklose skatinti;

| 87. | mano, kad rengiant ir įgyvendinant naująją BŽŪP turėtų būti remiamasi paprastumo, proporcingumo ir biurokratijos bei administravimo sąnaudų mažinimo principais; |
| --- | --- |

87.

mano, kad rengiant ir įgyvendinant naująją BŽŪP turėtų būti remiamasi paprastumo, proporcingumo ir biurokratijos bei administravimo sąnaudų mažinimo principais;

BŽŪP rengiant daugiametę finansinę programą ir taikant metinę biudžeto procedūrą

| 88. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naujos bendrosios žemės ūkio politikos tikslus, naujojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) reikia numatyti atitinkamą finansavimą siekiant geriau remti šią politiką atsižvelgiant į didžiulius iššūkius, su kuriais šis sektorius, itin svarbus ES apsirūpinimo maistu saugumui, turės susidurti ateinančiais metais; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naujos bendrosios žemės ūkio politikos tikslus, naujojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) reikia numatyti atitinkamą finansavimą siekiant geriau remti šią politiką atsižvelgiant į didžiulius iššūkius, su kuriais šis sektorius, itin svarbus ES apsirūpinimo maistu saugumui, turės susidurti ateinančiais metais;

| 89. | primena, kad per pastaruosius ketverius dabartinės DFP metus dėl metinių biudžetų susitarti buvo įmanoma tik panaudojant įvairiose DFP išlaidų kategorijose turimas maržas arba, pasinaudojus 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 23 straipsnyje numatyta peržiūros galimybe panaudojant maržą, neviršijančią 2 išlaidų kategorijos nustatytos didžiausios viršutinės ribos siekiant finansuoti kitus ES prioritetus; pabrėžia, kad nuo 2011 finansinių metų iki dabartinės DFP pabaigos (2013 m.) 2 išlaidų kategorijos didžiausios viršutinės ribos neviršijanti marža bus itin apribota; |
| --- | --- |

89.

primena, kad per pastaruosius ketverius dabartinės DFP metus dėl metinių biudžetų susitarti buvo įmanoma tik panaudojant įvairiose DFP išlaidų kategorijose turimas maržas arba, pasinaudojus 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 23 straipsnyje numatyta peržiūros galimybe panaudojant maržą, neviršijančią 2 išlaidų kategorijos nustatytos didžiausios viršutinės ribos siekiant finansuoti kitus ES prioritetus; pabrėžia, kad nuo 2011 finansinių metų iki dabartinės DFP pabaigos (2013 m.) 2 išlaidų kategorijos didžiausios viršutinės ribos neviršijanti marža bus itin apribota;

| 90. | pabrėžia, kad dėl teisiškai privalomo Daugiametės finansinės programos pobūdžio reikėtų didesnio lankstumo, jei norima, kad Sąjunga galėtų pakankamai lanksčiai ir veiksmingai reaguoti į nenumatytus įvykius; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad dėl teisiškai privalomo Daugiametės finansinės programos pobūdžio reikėtų didesnio lankstumo, jei norima, kad Sąjunga galėtų pakankamai lanksčiai ir veiksmingai reaguoti į nenumatytus įvykius;

| 91. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį po Taikinimo komiteto sušaukimo Komisija nebegali keisti savo biudžeto projekto; primena, kad Komisija turi pateikti taisomąjį raštą siekiant rudenį atnaujinti su žemės ūkiu susijusias prognozes; primygtinai reikalauja, kad taisomasis raštas būtų pateiktas prieš balsavimą Europos Parlamente; ragina atsakingus komitetus numatyti vidaus procedūrą, kad atsižvelgiant į Taikinimo komiteto posėdį būtų apibrėžta Parlamento pozicija; |
| --- | --- |

91.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį po Taikinimo komiteto sušaukimo Komisija nebegali keisti savo biudžeto projekto; primena, kad Komisija turi pateikti taisomąjį raštą siekiant rudenį atnaujinti su žemės ūkiu susijusias prognozes; primygtinai reikalauja, kad taisomasis raštas būtų pateiktas prieš balsavimą Europos Parlamente; ragina atsakingus komitetus numatyti vidaus procedūrą, kad atsižvelgiant į Taikinimo komiteto posėdį būtų apibrėžta Parlamento pozicija;

| 92. | primena, kad Europos Parlamento numatyti bandomieji projektai (BP) ir parengiamieji veiksmai (PV) tapo svarbiomis priemonėmis nustatant politikos prioritetus ir pradedant įgyvendinti naujas iniciatyvas, kurios dažnai tapdavo ES veiksmais ir programomis, taip pat žemės ūkio bei kaimo plėtros srityse; mano, kad ir ateityje, siekiant įvertinti naujų reformų idėjas, galėtų būti remiamasi bandomaisiais projektais ir parengiamaisiais veiksmais; |
| --- | --- |

92.

primena, kad Europos Parlamento numatyti bandomieji projektai (BP) ir parengiamieji veiksmai (PV) tapo svarbiomis priemonėmis nustatant politikos prioritetus ir pradedant įgyvendinti naujas iniciatyvas, kurios dažnai tapdavo ES veiksmais ir programomis, taip pat žemės ūkio bei kaimo plėtros srityse; mano, kad ir ateityje, siekiant įvertinti naujų reformų idėjas, galėtų būti remiamasi bandomaisiais projektais ir parengiamaisiais veiksmais;

| 93. | ragina Komisiją, rengiant komunikatą ir savo teisės aktų pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgti į Europos Parlamento rekomendacijas; |
| --- | --- |

93.

ragina Komisiją, rengiant komunikatą ir savo teisės aktų pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgti į Europos Parlamento rekomendacijas;

*

* *

| 94. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

94.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  AGRI_DT (2010)439305.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0101.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0131.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0088.

(5)  Žr. prie pranešimo A7-0204/2010 pridėtą 1 diagramą.

(6)  Žr. prie pranešimo A7-0204/2010 pridėtą 2 diagramą.

(7)  Žr. prie pranešimo A7-0204/2010 pridėtą 3 diagramą.

(8)  Žr. prie pranešimo A7-0204/2010 pridėtą 4 diagramą.

(9)  Žr. prie pranešimo A7-0204/2010 pridėtą 5 diagramą.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/119

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisŽuvininkystės ir akvakultūros gaminių importavimo į ES tvarka, atsižvelgiant į būsimą BŽP reformą

P7_TA(2010)0287

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą (2009/2238(INI))

2011/C 351 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. JT jūrų teisės konvenciją,

atsižvelgdamas į 1995 m. rugpjūčio 4 d. susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (Niujorko susitarimas),

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 31 d. priimtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos atsakingos žuvininkystės kodeksą,

atsižvelgdamas į baigiamąją deklaraciją, parengtą 2002 m. rugpjūčio 26 d. – rugsėjo 4 d. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais,

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1),

atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (4),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (5),

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą „Bendrosios žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2009)0163),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (6),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnios akvakultūros ateities kūrimas. Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją“(COM(2009)0162),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio mėn. 17 d. rezoliuciją dėl naujo postūmio įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją (7),

atsižvelgdamas į 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo sutartį, pagal kurią įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija,

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją, priimtą 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa. Konkuravimas pasaulyje“ (COM(2006)0567),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (8),

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7-0207/2010),

| A. | kadangi žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai strategiškai svarbūs aprūpinant gyventojus ir užtikrinant mitybos pusiausvyrą valstybėse narėse ir ES apskritai, taip pat kadangi šie sektoriai prisideda prie socialinės ir ekonominės pakrančių bendruomenių gerovės, vietos plėtros, užimtumo ir kultūros tradicijų išsaugojimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai strategiškai svarbūs aprūpinant gyventojus ir užtikrinant mitybos pusiausvyrą valstybėse narėse ir ES apskritai, taip pat kadangi šie sektoriai prisideda prie socialinės ir ekonominės pakrančių bendruomenių gerovės, vietos plėtros, užimtumo ir kultūros tradicijų išsaugojimo,

| B. | kadangi žuvys yra gamtos ištekliai, kurie, juos tinkamai valdant, gali atsinaujinti, būti maisto šaltiniu ir padėti užtikrinti darbo vietas ES ir visame pasaulyje, ir kadangi juos reikia tausoti, siekiant išvengti žuvų išteklių išeikvojimo ir jo keliamų sunkumų ES ir užsienio pakrančių bendruomenėse; kadangi dėl to reikia gerinti veiksmingą žuvininkystės valdymą, įskaitant tarptautinės prekybos aspektą ir poveikį žuvų ištekliams visame pasaulyje, |
| --- | --- |

B.

kadangi žuvys yra gamtos ištekliai, kurie, juos tinkamai valdant, gali atsinaujinti, būti maisto šaltiniu ir padėti užtikrinti darbo vietas ES ir visame pasaulyje, ir kadangi juos reikia tausoti, siekiant išvengti žuvų išteklių išeikvojimo ir jo keliamų sunkumų ES ir užsienio pakrančių bendruomenėse; kadangi dėl to reikia gerinti veiksmingą žuvininkystės valdymą, įskaitant tarptautinės prekybos aspektą ir poveikį žuvų ištekliams visame pasaulyje,

| C. | kadangi Europos Komisijai patvirtinus 2009 m. balandžio 22 d. Žaliąją knygą, siekiant peržiūrėti daugelį šios politikos aspektų pradėta bendros žuvininkystės politikos reforma, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Komisijai patvirtinus 2009 m. balandžio 22 d. Žaliąją knygą, siekiant peržiūrėti daugelį šios politikos aspektų pradėta bendros žuvininkystės politikos reforma,

| D. | taip pat kadangi Europos Komisijos 2009 m. balandžio 8 d. komunikate (COM(2009)0162) apibrėžta nauja Europos akvakultūros darnios plėtros strategija, |
| --- | --- |

D.

taip pat kadangi Europos Komisijos 2009 m. balandžio 8 d. komunikate (COM(2009)0162) apibrėžta nauja Europos akvakultūros darnios plėtros strategija,

| E. | kadangi Johanesburge 2002 m. vykusiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais nustatyti konkretūs žuvininkystės valdymo tikslai ir tarp jų buvo ir tikslas iki 2015 m. sumažinti žuvų išteklių naudojimą iki lygio, kuris atitiktų didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, |
| --- | --- |

E.

kadangi Johanesburge 2002 m. vykusiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais nustatyti konkretūs žuvininkystės valdymo tikslai ir tarp jų buvo ir tikslas iki 2015 m. sumažinti žuvų išteklių naudojimą iki lygio, kuris atitiktų didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį,

| F. | kadangi Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba per pastaruosius dešimtį metų sumažėjo apytikriai 30 proc., |
| --- | --- |

F.

kadangi Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba per pastaruosius dešimtį metų sumažėjo apytikriai 30 proc.,

| G. | kadangi šis sumažėjimas susijęs su žuvų išteklių sumažėjimu Europos vandenyse ir su teisingai taikomomis priemonėmis, kuriomis pagal BŽŪP siekiama riboti žvejybą ir užtikrinti tausų išteklių valdymą ir ES vandenyse, ir už ES ribų, ypač ten, kur ES žvejyba vykdoma pagal žvejybos partnerystės susitarimus, |
| --- | --- |

G.

kadangi šis sumažėjimas susijęs su žuvų išteklių sumažėjimu Europos vandenyse ir su teisingai taikomomis priemonėmis, kuriomis pagal BŽŪP siekiama riboti žvejybą ir užtikrinti tausų išteklių valdymą ir ES vandenyse, ir už ES ribų, ypač ten, kur ES žvejyba vykdoma pagal žvejybos partnerystės susitarimus,

| H. | kadangi Europoje sužvejojama mažiau kaip 6 proc. visame pasaulyje sužvejojamų žuvų kiekio, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europoje sužvejojama mažiau kaip 6 proc. visame pasaulyje sužvejojamų žuvų kiekio,

| I. | kadangi, nors Žaliojoje knygoje dėl BŽP reformos pateikiama ilgalaikė vizija, kad ši sužvejojamų žuvų kiekio mažėjimo tendencija gali pakisti, kraštutinės priemonės, kurių ketinama imtis siekiant padėti gamtos ištekliams atsinaujinti (uostų pajėgumų mažinimas, griežtesnės valdymo priemonės, griežtesnė kontrolė ir t. t.), šią tendenciją trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu tik sustiprins, |
| --- | --- |

I.

kadangi, nors Žaliojoje knygoje dėl BŽP reformos pateikiama ilgalaikė vizija, kad ši sužvejojamų žuvų kiekio mažėjimo tendencija gali pakisti, kraštutinės priemonės, kurių ketinama imtis siekiant padėti gamtos ištekliams atsinaujinti (uostų pajėgumų mažinimas, griežtesnės valdymo priemonės, griežtesnė kontrolė ir t. t.), šią tendenciją trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu tik sustiprins,

| J. | kadangi nepaisant naujos sektoriaus strategijos yra daug kliūčių, varžančių Bendrijos akvakultūros plėtrą, ir todėl nelabai tikėtina, kad trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu ši plėtra galėtų atsverti bendrą gavybos sektoriaus produkcijos mažėjimo tendenciją, |
| --- | --- |

J.

kadangi nepaisant naujos sektoriaus strategijos yra daug kliūčių, varžančių Bendrijos akvakultūros plėtrą, ir todėl nelabai tikėtina, kad trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu ši plėtra galėtų atsverti bendrą gavybos sektoriaus produkcijos mažėjimo tendenciją,

| K. | kadangi šiuo atžvilgiu itin svarbu skatinti Europos gamybos augimą, ypač naujose ES valstybėse narėse, kurios turi aiškų akvakultūros potencialą, |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo atžvilgiu itin svarbu skatinti Europos gamybos augimą, ypač naujose ES valstybėse narėse, kurios turi aiškų akvakultūros potencialą,

| L. | kadangi Europos Sąjungoje žuvininkystės ir akvakultūros produktų paklausa, priešingai, auga, ypač ji didėja naujųjų valstybių narių, esančių Vidurio ir Rytų Europoje, rinkose, ir kadangi dėl įvairių veiksnių poveikio tikimasi, kad vartojimas per ateinančius dvidešimt metų labai didės, |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Sąjungoje žuvininkystės ir akvakultūros produktų paklausa, priešingai, auga, ypač ji didėja naujųjų valstybių narių, esančių Vidurio ir Rytų Europoje, rinkose, ir kadangi dėl įvairių veiksnių poveikio tikimasi, kad vartojimas per ateinančius dvidešimt metų labai didės,

| M. | kadangi Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinka (2007 m. 12 mln. tonų ir 55 mlrd. eurų) jau dabar yra didžiausia pasaulyje, didesnė už Japonijos ir Jungtinių Valstijų rinkas, kadangi ši rinka yra labai priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių, kurios patenkina 60 proc. jos poreikių, ir kadangi numatoma, kad ši priklausomybė didės, |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinka (2007 m. 12 mln. tonų ir 55 mlrd. eurų) jau dabar yra didžiausia pasaulyje, didesnė už Japonijos ir Jungtinių Valstijų rinkas, kadangi ši rinka yra labai priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių, kurios patenkina 60 proc. jos poreikių, ir kadangi numatoma, kad ši priklausomybė didės,

| N. | kadangi nagrinėjant Europos Sąjungos vykdomą žuvininkystės ir akvakultūros politiką žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo į ES klausimas yra pagrindinis ir kadangi vykdant esamas reformas šiam klausimui turi būti skiriamas ypatingas dėmesys, |
| --- | --- |

N.

kadangi nagrinėjant Europos Sąjungos vykdomą žuvininkystės ir akvakultūros politiką žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo į ES klausimas yra pagrindinis ir kadangi vykdant esamas reformas šiam klausimui turi būti skiriamas ypatingas dėmesys,

| O. | kadangi šį klausimą reikia nagrinėti visais jo aspektais: prekybos, aplinkos, socialiniu, sveikatos ir kokybės, |
| --- | --- |

O.

kadangi šį klausimą reikia nagrinėti visais jo aspektais: prekybos, aplinkos, socialiniu, sveikatos ir kokybės,

| P. | kadangi dėl neselektyvios žvejybos ir didelio išmetamų žuvų kiekio kai kuriuose žvejybos plotuose, iš kurių eksportuojama į ES rinką, eikvojama daug žuvų, kurios galėtų būti tinkamos vartoti žmonėms, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl neselektyvios žvejybos ir didelio išmetamų žuvų kiekio kai kuriuose žvejybos plotuose, iš kurių eksportuojama į ES rinką, eikvojama daug žuvų, kurios galėtų būti tinkamos vartoti žmonėms,

| Q. | kadangi taip pat reikia svarstyti bendro rinkos organizavimo žuvininkystės ir akvakultūros srityje vaidmenį, nes bendro ūkio rinkų organizavimo dabartiniai teisės aktai atrodo daugeliu požiūriu pasenę ir juos reikia skubiai persvarstyti, |
| --- | --- |

Q.

kadangi taip pat reikia svarstyti bendro rinkos organizavimo žuvininkystės ir akvakultūros srityje vaidmenį, nes bendro ūkio rinkų organizavimo dabartiniai teisės aktai atrodo daugeliu požiūriu pasenę ir juos reikia skubiai persvarstyti,

| R. | kadangi, atsižvelgiant į šį svarstymą, reikia kritiškai išnagrinėti bendrą prekybos politiką, vykdomą šiame sektoriuje, taip pat pagal ją priimtų sprendimų ryšį su gyvybingo ir atsakingo Europos žuvininkystės sektoriaus išsaugojimu, |
| --- | --- |

R.

kadangi, atsižvelgiant į šį svarstymą, reikia kritiškai išnagrinėti bendrą prekybos politiką, vykdomą šiame sektoriuje, taip pat pagal ją priimtų sprendimų ryšį su gyvybingo ir atsakingo Europos žuvininkystės sektoriaus išsaugojimu,

| S. | kadangi, nors teoriškai žuvininkystės ir akvakultūros produktai dar apsaugoti muitų požiūriu, taikant Bendrąjį muitų tarifą, kuris truputį didesnis negu vidutinis ne žemės ūkio produktams taikomas tarifas, ši apsauga praktiškai gerokai sumažinta tiek savarankiškai, tiek susitarus taikant įvairias išimtis ir sumažinimus, dėl kurių importuojami produktai, kuriems automatiškai taikomi didžiausio palankumo muitų tarifai, sudaro 5 proc. bendro skaičiaus, |
| --- | --- |

S.

kadangi, nors teoriškai žuvininkystės ir akvakultūros produktai dar apsaugoti muitų požiūriu, taikant Bendrąjį muitų tarifą, kuris truputį didesnis negu vidutinis ne žemės ūkio produktams taikomas tarifas, ši apsauga praktiškai gerokai sumažinta tiek savarankiškai, tiek susitarus taikant įvairias išimtis ir sumažinimus, dėl kurių importuojami produktai, kuriems automatiškai taikomi didžiausio palankumo muitų tarifai, sudaro 5 proc. bendro skaičiaus,

| T. | kadangi numatoma, kad ES rinkų atvėrimo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importui į Bendrijos rinką politika bus tęsiama tiek daugiašaliu lygmeniu, vykdant derybas Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO), ypač Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnyje, tiek vykdant derybas dėl lengvatinių sąlygų su įvairiais prekybos partneriais iš Azijos, Lotynų Amerikos, Šiaurės Amerikos, Viduržemio jūros baseino bei su įvairiomis Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupėmis, |
| --- | --- |

T.

kadangi numatoma, kad ES rinkų atvėrimo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importui į Bendrijos rinką politika bus tęsiama tiek daugiašaliu lygmeniu, vykdant derybas Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO), ypač Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnyje, tiek vykdant derybas dėl lengvatinių sąlygų su įvairiais prekybos partneriais iš Azijos, Lotynų Amerikos, Šiaurės Amerikos, Viduržemio jūros baseino bei su įvairiomis Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupėmis,

| U. | kadangi, be kita ko, užbaigus Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnį remiantis, kaip dabar ketinama, Šveicarijos pasiūlyta tarifų mažinimo formule su siūlomu 8 koeficientu, žuvininkystės ir akvakultūros produktams taikomas maksimalus muito tarifas ES sumažėtų nuo 26 proc. iki apytikriai 6 proc., o vidutinio dydžio tarifas – nuo 12 proc. iki 5 proc., |
| --- | --- |

U.

kadangi, be kita ko, užbaigus Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnį remiantis, kaip dabar ketinama, Šveicarijos pasiūlyta tarifų mažinimo formule su siūlomu 8 koeficientu, žuvininkystės ir akvakultūros produktams taikomas maksimalus muito tarifas ES sumažėtų nuo 26 proc. iki apytikriai 6 proc., o vidutinio dydžio tarifas – nuo 12 proc. iki 5 proc.,

| V. | kadangi, priėmus tokį sprendimą, būtų ne tik beveik iki niekinio sumažintas apsauginis dar taikomų tarifų poveikis, bet ir besivystančioms šalims suteiktos privilegijos ir tos privilegijos, dėl kurių dar deramasi, taptų labai mažos ir nebeturėtų jokios reikšmės, ir būtų pakirsti net bendro ūkio rinkų organizavimo sistemų, pagal kurias galimybės patekti į Bendrijos rinką buvo formuojamos atsižvelgiant į Europos žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo poreikius, pagrindai (tarifų taikymo sustabdymai ir tarifinės kvotos), |
| --- | --- |

V.

kadangi, priėmus tokį sprendimą, būtų ne tik beveik iki niekinio sumažintas apsauginis dar taikomų tarifų poveikis, bet ir besivystančioms šalims suteiktos privilegijos ir tos privilegijos, dėl kurių dar deramasi, taptų labai mažos ir nebeturėtų jokios reikšmės, ir būtų pakirsti net bendro ūkio rinkų organizavimo sistemų, pagal kurias galimybės patekti į Bendrijos rinką buvo formuojamos atsižvelgiant į Europos žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo poreikius, pagrindai (tarifų taikymo sustabdymai ir tarifinės kvotos),

| W. | kadangi ES reikalavimas, kad jos vystymosi politikos tikslai (skurdo šalinimas, tausios vietos žuvininkystės vystymas) derėtų su jos prekybos politika, reiškia, kad besivystančios šalys turėtų būti skatinamos eksportuoti didesnės papildomos vertės žuvininkystės produktus, laikantis sąlygos, kad žuvys buvo sugautos vykdant gerai valdomą ir tausią žvejybą ir kad jos atitinka sanitarijos reikalavimus, |
| --- | --- |

W.

kadangi ES reikalavimas, kad jos vystymosi politikos tikslai (skurdo šalinimas, tausios vietos žuvininkystės vystymas) derėtų su jos prekybos politika, reiškia, kad besivystančios šalys turėtų būti skatinamos eksportuoti didesnės papildomos vertės žuvininkystės produktus, laikantis sąlygos, kad žuvys buvo sugautos vykdant gerai valdomą ir tausią žvejybą ir kad jos atitinka sanitarijos reikalavimus,

| X. | kadangi pastaraisiais metais pastebėta ES prekybos derybininkų tendencija lengviau sutikti su išimtimis iš tradiciškai žuvininkystės ir akvakultūros produktams, tiek žaliavoms (laivų priskyrimo kriterijai), tiek perdirbtiems produktams (galimybė išlaikyti lengvatinę kilmę, nepaisant to, kad naudojamos ne tos kilmės žaliavos) taikomų lengvatinės kilmės taisyklių, |
| --- | --- |

X.

kadangi pastaraisiais metais pastebėta ES prekybos derybininkų tendencija lengviau sutikti su išimtimis iš tradiciškai žuvininkystės ir akvakultūros produktams, tiek žaliavoms (laivų priskyrimo kriterijai), tiek perdirbtiems produktams (galimybė išlaikyti lengvatinę kilmę, nepaisant to, kad naudojamos ne tos kilmės žaliavos) taikomų lengvatinės kilmės taisyklių,

| Y. | kadangi iš Maisto ir žemės ūkio organizacijos tyrimų matyti, kad nors dėl tarptautinės prekybos žuvininkystės produktais gali padidėti besivystančių šalių apsirūpinimo maistu saugumas, dėl jos taip pat padidėjo žvejyba siekiant aprūpinti eksporto rinką, todėl ištekliai gali būti eikvojami dar daugiau, taigi siekiant išvengti išteklių pereikvojimo būtina užtikrinti, kad žuvininkystė būtų tinkamai valdoma ir kontroliuojama, |
| --- | --- |

Y.

kadangi iš Maisto ir žemės ūkio organizacijos tyrimų matyti, kad nors dėl tarptautinės prekybos žuvininkystės produktais gali padidėti besivystančių šalių apsirūpinimo maistu saugumas, dėl jos taip pat padidėjo žvejyba siekiant aprūpinti eksporto rinką, todėl ištekliai gali būti eikvojami dar daugiau, taigi siekiant išvengti išteklių pereikvojimo būtina užtikrinti, kad žuvininkystė būtų tinkamai valdoma ir kontroliuojama,

| Z. | kadangi iš dalies skiriasi Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamintojų (žvejų ir ūkininkų), perdirbimo įmonių, platintojų, importuotojų ir vartotojų interesai, kuriuos turėtų būti stengiamasi veiksmingai ir darniai derinti vykdant politiką Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

Z.

kadangi iš dalies skiriasi Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamintojų (žvejų ir ūkininkų), perdirbimo įmonių, platintojų, importuotojų ir vartotojų interesai, kuriuos turėtų būti stengiamasi veiksmingai ir darniai derinti vykdant politiką Europos lygmeniu,

| AA. | kadangi būtina užtikrinti Bendrijos gamintojams (žvejams ir akvakultūros įmonėms) priimtinas realizavimo galimybes pakankamai pelningomis kainomis atsižvelgiant į sąnaudas ir su jų veikla susijusias kliūtis bei nenumatytus įvykius, |
| --- | --- |

AA.

kadangi būtina užtikrinti Bendrijos gamintojams (žvejams ir akvakultūros įmonėms) priimtinas realizavimo galimybes pakankamai pelningomis kainomis atsižvelgiant į sąnaudas ir su jų veikla susijusias kliūtis bei nenumatytus įvykius,

| AB. | kadangi būtina užtikrinti, kad Bendrijos gamintojai galėtų naudotis pakankamai gausiomis vienodos kokybės žaliavomis ir stabiliomis jų kainomis ištisus metus, |
| --- | --- |

AB.

kadangi būtina užtikrinti, kad Bendrijos gamintojai galėtų naudotis pakankamai gausiomis vienodos kokybės žaliavomis ir stabiliomis jų kainomis ištisus metus,

| AC. | kadangi būtina patenkinti Bendrijos vartotojų poreikį įsigyti aukštos kokybės produktų prieinamomis kainomis ir atsižvelgti į didėjantį jų norą gauti informacijos apie šių produktų savybes, kilmę ir sąlygas, kuriomis jie buvo sugauti arba pagaminti, |
| --- | --- |

AC.

kadangi būtina patenkinti Bendrijos vartotojų poreikį įsigyti aukštos kokybės produktų prieinamomis kainomis ir atsižvelgti į didėjantį jų norą gauti informacijos apie šių produktų savybes, kilmę ir sąlygas, kuriomis jie buvo sugauti arba pagaminti,

| AD. | kadangi importas daro įvairų poveikį Bendrijos rinkai ir šis poveikis priklauso nuo susijusių rūšių, nuo to, kiek apdorojami produktai, ir nuo naudojamų platinimo tinklų, |
| --- | --- |

AD.

kadangi importas daro įvairų poveikį Bendrijos rinkai ir šis poveikis priklauso nuo susijusių rūšių, nuo to, kiek apdorojami produktai, ir nuo naudojamų platinimo tinklų,

| AE. | kadangi, pavyzdžiui, dėl konkurentų importo sumažėjusios pirminio pardavimo kainos galėtų būti didesnė problema vadinamosioms pramoninių rūšių žuvims (skirtoms perdirbimo pramonei), o ne nepramoninių rūšių žuvims, |
| --- | --- |

AE.

kadangi, pavyzdžiui, dėl konkurentų importo sumažėjusios pirminio pardavimo kainos galėtų būti didesnė problema vadinamosioms pramoninių rūšių žuvims (skirtoms perdirbimo pramonei), o ne nepramoninių rūšių žuvims,

Bendri klausimai

| 1. | apgailestauja dėl to, kad Žaliojoje knygoje dėl bendros žuvininkystės politikos reformos tik kelios eilutės skiriamos importo klausimui ir aišku, jog nepakankamai įvertinama šio klausimo tinkamo nagrinėjimo svarba, siekiant, kad reforma būtų patikima ir sėkminga; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl to, kad Žaliojoje knygoje dėl bendros žuvininkystės politikos reformos tik kelios eilutės skiriamos importo klausimui ir aišku, jog nepakankamai įvertinama šio klausimo tinkamo nagrinėjimo svarba, siekiant, kad reforma būtų patikima ir sėkminga;

| 2. | konstatuoja, kad dėl pastaruosius dvidešimt metų vykdomos ES prekybos politikos jau padaryta didelė pažanga rinkos liberalizavimo importuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų atžvilgiu; |
| --- | --- |

2.

konstatuoja, kad dėl pastaruosius dvidešimt metų vykdomos ES prekybos politikos jau padaryta didelė pažanga rinkos liberalizavimo importuojamų žuvininkystės ir akvakultūros produktų atžvilgiu;

| 3. | konstatuoja, kad aišku, jog Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba yra nepakankama siekiant patenkinti apdorojimo pramonės ir didėjančios vartotojų paklausos poreikius ir kad ji ir liks nepakankama; taigi pripažįsta, kad būtina skatinti atsakingą vartojimą, grindžiamą kokybe ir tvarumu, o ne kiekybe, taip pat būtina gerinti žuvininkystės valdymą siekiant atkurti žuvų išteklius, be to, pripažįsta faktą, kad importas ir toliau atliks svarbų vaidmenį aprūpinant Bendrijos rinką; |
| --- | --- |

3.

konstatuoja, kad aišku, jog Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų gamyba yra nepakankama siekiant patenkinti apdorojimo pramonės ir didėjančios vartotojų paklausos poreikius ir kad ji ir liks nepakankama; taigi pripažįsta, kad būtina skatinti atsakingą vartojimą, grindžiamą kokybe ir tvarumu, o ne kiekybe, taip pat būtina gerinti žuvininkystės valdymą siekiant atkurti žuvų išteklius, be to, pripažįsta faktą, kad importas ir toliau atliks svarbų vaidmenį aprūpinant Bendrijos rinką;

| 4. | pripažįsta, kad yra didžiausia tausaus žuvų kiekio sugavimo riba, ir visai nesvarbu, ar šios žuvys skirtos žmonėms vartoti, ar pramoniniais tikslais, vadinasi, žuvų tiekimas ES rinkai negali didėti be galo; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad yra didžiausia tausaus žuvų kiekio sugavimo riba, ir visai nesvarbu, ar šios žuvys skirtos žmonėms vartoti, ar pramoniniais tikslais, vadinasi, žuvų tiekimas ES rinkai negali didėti be galo;

| 5. | vis dėlto pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad ES būtų išlaikyti ekologiniu požiūriu tausūs ir ekonominiu požiūriu gyvybingi žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai, įskaitant jų smulkaus masto aspektą, darniai pasklidę po ES pakrantes, kurie padėtų išsaugoti susijusių regionų kultūrinį identitetą, užtikrinti darbo vietas visoje grandinėje ir tiekti saugius ir kokybiškus maisto produktus, vadinasi, žvejams už jų produktus turėtų būti mokama teisinga kaina; taip pat pabrėžia, kad žvejybos pramonės darbuotojai turėtų dirbti priimtinomis sąlygomis ir pagal TDO konvecijų dėl sveikatos ir saugos darbe nuostatas; |
| --- | --- |

5.

vis dėlto pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad ES būtų išlaikyti ekologiniu požiūriu tausūs ir ekonominiu požiūriu gyvybingi žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai, įskaitant jų smulkaus masto aspektą, darniai pasklidę po ES pakrantes, kurie padėtų išsaugoti susijusių regionų kultūrinį identitetą, užtikrinti darbo vietas visoje grandinėje ir tiekti saugius ir kokybiškus maisto produktus, vadinasi, žvejams už jų produktus turėtų būti mokama teisinga kaina; taip pat pabrėžia, kad žvejybos pramonės darbuotojai turėtų dirbti priimtinomis sąlygomis ir pagal TDO konvecijų dėl sveikatos ir saugos darbe nuostatas;

| 6. | pažymi, kad dabartinis Bendrijos rinkos atvirumas žuvininkystės ir akvakultūros produktų eksportui tam tikromis sąlygomis gali daryti neigiamą poveikį tam tikrų regionų, ypač atokiausių, vietos ekonomikai, atsižvelgiant į vietos produktų pardavimą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad dabartinis Bendrijos rinkos atvirumas žuvininkystės ir akvakultūros produktų eksportui tam tikromis sąlygomis gali daryti neigiamą poveikį tam tikrų regionų, ypač atokiausių, vietos ekonomikai, atsižvelgiant į vietos produktų pardavimą;

Konkretūs svarstymai

Prekybos ir muitų politika

| 7. | mano, kad ES, kuri yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja, ir kitos didžiosios žuvininkystės produktų importuotojos yra politiniu požiūriu atsakingos už užtikrinimą, kad PPO prekybos taisyklės atitiktų pačius aukščiausius pasaulinius žuvininkystės valdymo ir apsaugos standartus; šiuo tikslu ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant ES dvišalę ir daugiašalę prekybos politiką būtų daugiau dėmesio skiriama sąžiningai, skaidriai ir tausiai prekybai žuvimis; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES, kuri yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja, ir kitos didžiosios žuvininkystės produktų importuotojos yra politiniu požiūriu atsakingos už užtikrinimą, kad PPO prekybos taisyklės atitiktų pačius aukščiausius pasaulinius žuvininkystės valdymo ir apsaugos standartus; šiuo tikslu ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant ES dvišalę ir daugiašalę prekybos politiką būtų daugiau dėmesio skiriama sąžiningai, skaidriai ir tausiai prekybai žuvimis;

| 8. | mano, kad tinkama tarifinė apsauga yra ir turėtų toliau būti svarbi ir teisėta importo reguliavimo priemonė, kurią gali naudoti politinės valdžios institucija; primena, kad tarifinė apsauga erga omnes sustiprina visą kai kurioms šalims, ypač besivystančioms, ES teikiamų lengvatų vertę; primena, kad panaikinus šią apsaugą lengvatomis besinaudojančios šalys netektų visų privalumų, kuriais dabar naudojasi; taip pat primena, kad naudinga tai, jog šią tarifinę apsaugą galima keisti ir kad ES gali ją panaikinti, kai Bendrijos žaliavų nepakanka, kad būtų galima užtikrinti tinkamą tiekimą jos perdirbimo pramonei; |
| --- | --- |

8.

mano, kad tinkama tarifinė apsauga yra ir turėtų toliau būti svarbi ir teisėta importo reguliavimo priemonė, kurią gali naudoti politinės valdžios institucija; primena, kad tarifinė apsauga erga omnes sustiprina visą kai kurioms šalims, ypač besivystančioms, ES teikiamų lengvatų vertę; primena, kad panaikinus šią apsaugą lengvatomis besinaudojančios šalys netektų visų privalumų, kuriais dabar naudojasi; taip pat primena, kad naudinga tai, jog šią tarifinę apsaugą galima keisti ir kad ES gali ją panaikinti, kai Bendrijos žaliavų nepakanka, kad būtų galima užtikrinti tinkamą tiekimą jos perdirbimo pramonei;

| 9. | taigi neigia neišvengiamo tarifų teikiamos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus apsaugos panaikinimo, kuriam Bendrijos gamintojai: žvejai, akvakultūros darbuotojai ir perdirbėjai, neturėdami kito pasirinkimo, turėtų paklusti, viziją, kuri palaikoma vykdant dabartinę prekybos politiką; |
| --- | --- |

9.

taigi neigia neišvengiamo tarifų teikiamos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus apsaugos panaikinimo, kuriam Bendrijos gamintojai: žvejai, akvakultūros darbuotojai ir perdirbėjai, neturėdami kito pasirinkimo, turėtų paklusti, viziją, kuri palaikoma vykdant dabartinę prekybos politiką;

| 10. | mano, kad, kaip ir žemės ūkio sektorius, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai yra strateginiai ir daugiafunkciniai sektoriai, priklausantys nuo gamtos išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo, ir labai priklausomi nuo tam tikrų jų sudedamųjų dalių, su kuriomis susijusias problemas sunku spręsti remiantis tik liberalių mainų, grindžiamų laisvu naudojimusi lyginamais privalumais, metodu; |
| --- | --- |

10.

mano, kad, kaip ir žemės ūkio sektorius, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriai yra strateginiai ir daugiafunkciniai sektoriai, priklausantys nuo gamtos išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo, ir labai priklausomi nuo tam tikrų jų sudedamųjų dalių, su kuriomis susijusias problemas sunku spręsti remiantis tik liberalių mainų, grindžiamų laisvu naudojimusi lyginamais privalumais, metodu;

| 11. | apgailestauja dėl to, kad, priešingai negu prekybos derybos dėl žemės ūkio produktų, kurias vykdo už žemės ūkį atsakingas Komisijos narys, derybos dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų laikomos su žemės ūkiu nesusijusiomis derybomis ir priklauso už prekybą atsakingo Komisijos nario kompetencijai, kuriam šios derybos yra tarsi kintama platesnės problematikos dalis; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja dėl to, kad, priešingai negu prekybos derybos dėl žemės ūkio produktų, kurias vykdo už žemės ūkį atsakingas Komisijos narys, derybos dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų laikomos su žemės ūkiu nesusijusiomis derybomis ir priklauso už prekybą atsakingo Komisijos nario kompetencijai, kuriam šios derybos yra tarsi kintama platesnės problematikos dalis;

| 12. | prašo kompetenciją derėtis dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų perimti iš Komisijos nario, atsakingo už prekybą, ir ją suteikti už jūros reikalus ir žuvininkystę atsakingam Komisijos nariui; |
| --- | --- |

12.

prašo kompetenciją derėtis dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų perimti iš Komisijos nario, atsakingo už prekybą, ir ją suteikti už jūros reikalus ir žuvininkystę atsakingam Komisijos nariui;

| 13. | ragina atlikti įvairius tyrimus ir vykdyti konsultacijas bei taip susidaryti aiškų ir išsamų Bendrijos žuvininkystės ir atskirų rūšių akvakultūros produktų rinkos vaizdą, taip pat nustatyti galimas Bendrijos paklausos ir gamybos tendencijas ir produkcijos realizavimo galimybes turint mintyje sąžiningą konkurenciją; |
| --- | --- |

13.

ragina atlikti įvairius tyrimus ir vykdyti konsultacijas bei taip susidaryti aiškų ir išsamų Bendrijos žuvininkystės ir atskirų rūšių akvakultūros produktų rinkos vaizdą, taip pat nustatyti galimas Bendrijos paklausos ir gamybos tendencijas ir produkcijos realizavimo galimybes turint mintyje sąžiningą konkurenciją;

| 14. | taip pat prašo, kad Komisija pasistengtų patikimiau ir tiksliau įvertinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo poveikį Bendrijos rinkai, ypač kainų aspektu, ir kad ji dirbtų siekdama įdiegti tinkamą duomenų rinkimo ir keitimosi jais sistemą, kuri būtų taikoma siekiant palengvinti tokį vertinimą; |
| --- | --- |

14.

taip pat prašo, kad Komisija pasistengtų patikimiau ir tiksliau įvertinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo poveikį Bendrijos rinkai, ypač kainų aspektu, ir kad ji dirbtų siekdama įdiegti tinkamą duomenų rinkimo ir keitimosi jais sistemą, kuri būtų taikoma siekiant palengvinti tokį vertinimą;

| 15. | reikalauja, kad žuvininkystės ir akvakultūros produktai būtų laikomi tokiais produktais, kuriems PPO Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnyje Šveicarijos siūloma tarifų mažinimo formulė netinka, siekiant išvengti tarifinės apsaugos, kuri buvo teikiama kai kuriems produktams pagal bendrąjį muitų tarifą (BMT) susilpninimo, ir taip išsaugoti kai kuriems partneriams suteiktų lengvatų reikšmę ir bendro rinkos organizavimo sistemų veiksmingumą; |
| --- | --- |

15.

reikalauja, kad žuvininkystės ir akvakultūros produktai būtų laikomi tokiais produktais, kuriems PPO Dohos derybų raundo galimybių patekti į ne žemės ūkio rinkas skirsnyje Šveicarijos siūloma tarifų mažinimo formulė netinka, siekiant išvengti tarifinės apsaugos, kuri buvo teikiama kai kuriems produktams pagal bendrąjį muitų tarifą (BMT) susilpninimo, ir taip išsaugoti kai kuriems partneriams suteiktų lengvatų reikšmę ir bendro rinkos organizavimo sistemų veiksmingumą;

| 16. | primena, kad pagal 2001 m. lapkričio 14 d. Dohos derybų raundo ministrų deklaracijos 47 dalį dabartinio raundo derybos vyksta remiantis vieningų veiksmų principu ir kad tol, kol nepasibaigs visas raundas, Europos Sąjunga turi teisę pakeisti savo poziciją dėl kai kurių šio raundo skyrių; |
| --- | --- |

16.

primena, kad pagal 2001 m. lapkričio 14 d. Dohos derybų raundo ministrų deklaracijos 47 dalį dabartinio raundo derybos vyksta remiantis vieningų veiksmų principu ir kad tol, kol nepasibaigs visas raundas, Europos Sąjunga turi teisę pakeisti savo poziciją dėl kai kurių šio raundo skyrių;

| 17. | taip pat ragina Bendrijai PPO atstovaujančius derybininkus toliau kategoriškai atsisakyti įtraukti Europos Sąjungą į visas daugiašalio sektorinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų liberalizavimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

17.

taip pat ragina Bendrijai PPO atstovaujančius derybininkus toliau kategoriškai atsisakyti įtraukti Europos Sąjungą į visas daugiašalio sektorinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų liberalizavimo iniciatyvas;

| 18. | ragina Komisiją reikalauti, kad sudarius galimą susitarimą dėl subsidijų žuvininkystės sektoriuje, dėl kurio deramasi PPO, ypač priėmus jo nuostatas, susijusias su rinkos reguliavimo priemonėmis, Europos gamintojai nepatektų į konkurenciniu požiūriu nepatogią padėtį, palyginti su trečiųjų šalių tiekėjais; iš esmės priešinasi tam, kad šis susitarimas būtų pradėtas taikyti atskirai ir per anksti, nes jis turėtų būti neatsiejamas nuo kitų Dohos raundo klausimų; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją reikalauti, kad sudarius galimą susitarimą dėl subsidijų žuvininkystės sektoriuje, dėl kurio deramasi PPO, ypač priėmus jo nuostatas, susijusias su rinkos reguliavimo priemonėmis, Europos gamintojai nepatektų į konkurenciniu požiūriu nepatogią padėtį, palyginti su trečiųjų šalių tiekėjais; iš esmės priešinasi tam, kad šis susitarimas būtų pradėtas taikyti atskirai ir per anksti, nes jis turėtų būti neatsiejamas nuo kitų Dohos raundo klausimų;

| 19. | ragina Bendrijos derybininkus vykdant dvišales ir regionines derybas sistemingiau reikalauti veiksmingų kompensacijų už trečiosioms šalims teikiamas prekybines nuolaidas, susijusias su žuvininkystės ir akvakultūros produktais, ir ryžtingai ginti Europos Sąjungos interesus šiame sektoriuje, kai jų esama; |
| --- | --- |

19.

ragina Bendrijos derybininkus vykdant dvišales ir regionines derybas sistemingiau reikalauti veiksmingų kompensacijų už trečiosioms šalims teikiamas prekybines nuolaidas, susijusias su žuvininkystės ir akvakultūros produktais, ir ryžtingai ginti Europos Sąjungos interesus šiame sektoriuje, kai jų esama;

| 20. | pabrėžia, kad reikia, jog Europos Sąjunga išlaikytų prekybinių lengvatų, kurias ji teikia tam tikriems partneriams, kontrolę, ir reikalautų taikyti griežtas kilmės taisykles, grindžiamas vadinamąja visiškai gautų produktų koncepcija; ragina būti atsargiems siekiant galbūt sušvelninti tradicinius laivų priskyrimo kriterijus, taikomus žaliavoms, ir reikalauja atmesti visus naujus prašymus dėl išimčių, susijusių su perdirbtais produktais; mano, kad turėtų būti sistemingai taikoma vadinamoji neatsitraukimo taisyklė ir ribojamos kaupimo galimybės; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad reikia, jog Europos Sąjunga išlaikytų prekybinių lengvatų, kurias ji teikia tam tikriems partneriams, kontrolę, ir reikalautų taikyti griežtas kilmės taisykles, grindžiamas vadinamąja visiškai gautų produktų koncepcija; ragina būti atsargiems siekiant galbūt sušvelninti tradicinius laivų priskyrimo kriterijus, taikomus žaliavoms, ir reikalauja atmesti visus naujus prašymus dėl išimčių, susijusių su perdirbtais produktais; mano, kad turėtų būti sistemingai taikoma vadinamoji neatsitraukimo taisyklė ir ribojamos kaupimo galimybės;

| 21. | primygtinai reikalauja, kad Komisija kiekybės ir kokybės aspektais pagerintų kai kurioms šalims teikiamų lengvatų poveikio žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams analizę, ypač įmonių pelningumo ir užimtumo požiūriu tiek ES, tiek lengvatomis besinaudojančiose šalyse, tiek šalyse gavėjose, ypač AKR šalyse; taip pat pabrėžia, kad atliekant šias analizes turėtų būti pateikiama pakankamai kiekybinių rezultatų ir ypač atsižvelgiama į jautrių rūšių žuvis; |
| --- | --- |

21.

primygtinai reikalauja, kad Komisija kiekybės ir kokybės aspektais pagerintų kai kurioms šalims teikiamų lengvatų poveikio žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams analizę, ypač įmonių pelningumo ir užimtumo požiūriu tiek ES, tiek lengvatomis besinaudojančiose šalyse, tiek šalyse gavėjose, ypač AKR šalyse; taip pat pabrėžia, kad atliekant šias analizes turėtų būti pateikiama pakankamai kiekybinių rezultatų ir ypač atsižvelgiama į jautrių rūšių žuvis;

| 22. | atkreipia dėmesį į Bendrijos pramonės galimybę pasinaudoti ES prekybos apsaugos priemonėmis dempingo, subsidijavimo arba tam tikrų kategorijų žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo smarkaus ir staigaus padidėjimo atvejais; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į Bendrijos pramonės galimybę pasinaudoti ES prekybos apsaugos priemonėmis dempingo, subsidijavimo arba tam tikrų kategorijų žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo smarkaus ir staigaus padidėjimo atvejais;

Aplinkos, socialiniai, sveikatos ir kokybės aspektai

| 23. | mano, kad vienas svarbiausių Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo politikos tikslų turi būti užtikrinimas, kad importuojami produktai visose srityse atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi Bendrijos produktams; mano, kad šis tikslas atitinka pagrindines pastangas užtikrinti dabar šiame sektoriuje taikomų priemonių ar tų priemonių, kurias ketinama taikyti vykdant reformą, lygybę, darną ir veiksmingumą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad trečiosioms šalims laikantis ES reikalavimų bus lengviau sudaryti vienodesnes ES produktų ir trečiųjų šalių produktų konkurencijos sąlygas, nes trečiosios šalys, gamindamos žuvininkystės produktus pagal ES standartus, turės daugiau išlaidų; |
| --- | --- |

23.

mano, kad vienas svarbiausių Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo politikos tikslų turi būti užtikrinimas, kad importuojami produktai visose srityse atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi Bendrijos produktams; mano, kad šis tikslas atitinka pagrindines pastangas užtikrinti dabar šiame sektoriuje taikomų priemonių ar tų priemonių, kurias ketinama taikyti vykdant reformą, lygybę, darną ir veiksmingumą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad trečiosioms šalims laikantis ES reikalavimų bus lengviau sudaryti vienodesnes ES produktų ir trečiųjų šalių produktų konkurencijos sąlygas, nes trečiosios šalys, gamindamos žuvininkystės produktus pagal ES standartus, turės daugiau išlaidų;

| 24. | yra susirūpinęs dėl to, kad didelis žuvininkystės ir akvakultūros produktų antplūdis iš trečiųjų šalių į Bendrijos rinką gali turėti įtakos vartotojų pirkimo įpročiams; |
| --- | --- |

24.

yra susirūpinęs dėl to, kad didelis žuvininkystės ir akvakultūros produktų antplūdis iš trečiųjų šalių į Bendrijos rinką gali turėti įtakos vartotojų pirkimo įpročiams;

| 25. | mano, kad ES pastangos žuvininkystės išteklių apsaugos ir tvarumo srityje, vykdant BŽP, nesuderinamos su tuo, kad importuojami žuvininkystės ir akvakultūros produktai iš šalių, kurios didina savo žvejybos pastangas nesirūpindamos tvarumu ir kurias domina tik trumpalaikis pelnas; |
| --- | --- |

25.

mano, kad ES pastangos žuvininkystės išteklių apsaugos ir tvarumo srityje, vykdant BŽP, nesuderinamos su tuo, kad importuojami žuvininkystės ir akvakultūros produktai iš šalių, kurios didina savo žvejybos pastangas nesirūpindamos tvarumu ir kurias domina tik trumpalaikis pelnas;

| 26. | pabrėžia, kad Bendrijos išteklių išsaugojimo politika, kurią taikant vykdomi atkūrimo ir valdymo planai, padeda skatinti importuoti žuvininkystės ir akvakultūros produktus iš trečiųjų šalių ir skatina importą dažnai negrįžtamai pakeisti Bendrijos gamybą; prašo Komisijos rengiant šiuos planus tinkamai atsižvelgti į šį pavojų; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad Bendrijos išteklių išsaugojimo politika, kurią taikant vykdomi atkūrimo ir valdymo planai, padeda skatinti importuoti žuvininkystės ir akvakultūros produktus iš trečiųjų šalių ir skatina importą dažnai negrįžtamai pakeisti Bendrijos gamybą; prašo Komisijos rengiant šiuos planus tinkamai atsižvelgti į šį pavojų;

| 27. | nuogąstauja, kad, jei nebus griežtos šios srities politikos, dėl didelio Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros rinkos, kuriai būdinga gana laisva prieiga ir smarkiai didėjanti paklausa, patrauklumo šios šalys gali nuolat jausti paskatą pereikvoti žuvų išteklius; |
| --- | --- |

27.

nuogąstauja, kad, jei nebus griežtos šios srities politikos, dėl didelio Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros rinkos, kuriai būdinga gana laisva prieiga ir smarkiai didėjanti paklausa, patrauklumo šios šalys gali nuolat jausti paskatą pereikvoti žuvų išteklius;

| 28. | džiaugiasi, kad neseniai pradėjo galioti kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba taisyklės, pagal kurias privaloma sertifikuoti visus į Bendrijos rinką tiekiamus produktus; ragina griežtai ir veiksmingai taikyti šias taisykles, pripažįstant, kad reikia daugeliui besivystančių šalių padėti tinkamai jas taikyti ir kovoti su neteisėta žvejyba; vis dėlto primena, kad tai yra minimalus reikalavimas, kurio neužtenka siekiant užtikrinti žvejybos plotų, iš kurių kilę šie produktai, tvarumą; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi, kad neseniai pradėjo galioti kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba taisyklės, pagal kurias privaloma sertifikuoti visus į Bendrijos rinką tiekiamus produktus; ragina griežtai ir veiksmingai taikyti šias taisykles, pripažįstant, kad reikia daugeliui besivystančių šalių padėti tinkamai jas taikyti ir kovoti su neteisėta žvejyba; vis dėlto primena, kad tai yra minimalus reikalavimas, kurio neužtenka siekiant užtikrinti žvejybos plotų, iš kurių kilę šie produktai, tvarumą;

| 29. | mano, kad reikėtų ne tik taikyti Bendrijos NNN žvejybos taisykles, bet ir atlikti tokių žuvų pardavimo tolesnę kontrolę, t. y. atlikti griežtesnį valstybių narių ir įmonių, įtariamų tiekiant neteisėtos žvejybos produktus, auditą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad reikėtų ne tik taikyti Bendrijos NNN žvejybos taisykles, bet ir atlikti tokių žuvų pardavimo tolesnę kontrolę, t. y. atlikti griežtesnį valstybių narių ir įmonių, įtariamų tiekiant neteisėtos žvejybos produktus, auditą;

| 30. | ragina Komisiją taikyti visas jos turimas priemones siekiant užtikrinti, kad pagrindinės žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES eksportuojančios šalys laikytųsi Johanesburge prisiimtų įsipareigojimų ir taikytų griežtą išteklių apsaugos politiką; ragina bendradarbiauti su šiomis šalimis visose tinkamuose forumuose ir ypač regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO); |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją taikyti visas jos turimas priemones siekiant užtikrinti, kad pagrindinės žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES eksportuojančios šalys laikytųsi Johanesburge prisiimtų įsipareigojimų ir taikytų griežtą išteklių apsaugos politiką; ragina bendradarbiauti su šiomis šalimis visose tinkamuose forumuose ir ypač regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO);

| 31. | taip pat mano, kad Europos Sąjunga turi sutvirtinti šiuos įsipareigojimus tam, kad būtų užtikrinama, jog visi be išimties į Europos Sąjungą eksportuojami produktai būtų iš šalių, kurios ratifikavo pagrindinius tarptautinius su jūrų laivininkystės teise susijusius susitarimus, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių, o tais atvejais, kai eksportuojama iš vandenų, kuriuos valdo RŽVO, turi būti užtikrinama, kad eksportuojančios šalys yra atitinkamo RŽVO susitarimo šalys; |
| --- | --- |

31.

taip pat mano, kad Europos Sąjunga turi sutvirtinti šiuos įsipareigojimus tam, kad būtų užtikrinama, jog visi be išimties į Europos Sąjungą eksportuojami produktai būtų iš šalių, kurios ratifikavo pagrindinius tarptautinius su jūrų laivininkystės teise susijusius susitarimus, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių, o tais atvejais, kai eksportuojama iš vandenų, kuriuos valdo RŽVO, turi būti užtikrinama, kad eksportuojančios šalys yra atitinkamo RŽVO susitarimo šalys;

| 32. | pabrėžia, kad Bendrijos žvejai, akvakultūros darbuotojai ir perdirbėjai patiria didelių sunkumų dėl kai kurių trečiųjų šalių konkurencijos, nes šiose šalyse darbo jėga kainuoja daug mažiau ir jose taikomos švelnesnės socialinės normos; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad Bendrijos žvejai, akvakultūros darbuotojai ir perdirbėjai patiria didelių sunkumų dėl kai kurių trečiųjų šalių konkurencijos, nes šiose šalyse darbo jėga kainuoja daug mažiau ir jose taikomos švelnesnės socialinės normos;

| 33. | mano, kad vadinamojo socialinio dempingo problema, kuri taip pat aktuali kituose ekonomikos sektoriuose, ypač jaučiama žuvininkystės ir akvakultūros produktų sektoriuje, ypač produktų perdirbimo srityje, kur naudojama daug darbo jėgos; |
| --- | --- |

33.

mano, kad vadinamojo socialinio dempingo problema, kuri taip pat aktuali kituose ekonomikos sektoriuose, ypač jaučiama žuvininkystės ir akvakultūros produktų sektoriuje, ypač produktų perdirbimo srityje, kur naudojama daug darbo jėgos;

| 34. | ragina Komisiją pradėti taikyti visas jos turimas priemones siekiant užtikrinti, kad pagrindinės žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES eksportuojančios šalys laikytųsi bent jau Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) aštuonių konvencijų dėl pagrindinių teisių darbe; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją pradėti taikyti visas jos turimas priemones siekiant užtikrinti, kad pagrindinės žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES eksportuojančios šalys laikytųsi bent jau Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) aštuonių konvencijų dėl pagrindinių teisių darbe;

| 35. | ragina, kad visos ES suteiktos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusios prekybinės lengvatos sistemingai priklausytų nuo griežtų su aplinkosauga ir socialine sritimi susijusių sąlygų įvykdymo; taip pat prašo, kad šiuo tikslu į sudarytus susitarimus įtrauktos nuostatos apimtų patikimas priežiūros, kad būtų laikomasi prisiimtų įsipareigojimų, ir lengvatų sustabdymo ar panaikinimo pažeidimo atveju sistemas ragina besivystančių šalių atžvilgiu įgyvendinti programas, kurios specialiai parengtos siekiant teikti techninę paramą ir prireikus finansinę paramą, siekiant padėti susijusioms valstybėms laikytis savo socialinių ir aplinkosaugos įsipareigojimų; |
| --- | --- |

35.

ragina, kad visos ES suteiktos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusios prekybinės lengvatos sistemingai priklausytų nuo griežtų su aplinkosauga ir socialine sritimi susijusių sąlygų įvykdymo; taip pat prašo, kad šiuo tikslu į sudarytus susitarimus įtrauktos nuostatos apimtų patikimas priežiūros, kad būtų laikomasi prisiimtų įsipareigojimų, ir lengvatų sustabdymo ar panaikinimo pažeidimo atveju sistemas ragina besivystančių šalių atžvilgiu įgyvendinti programas, kurios specialiai parengtos siekiant teikti techninę paramą ir prireikus finansinę paramą, siekiant padėti susijusioms valstybėms laikytis savo socialinių ir aplinkosaugos įsipareigojimų;

| 36. | pabrėžia, kad svarbu, jog importuojamiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, įskaitant pašarus ir pašarines žaliavas, būtų griežtai taikomi Bendrijos teisės aktai, susiję su sveikatos normomis ir kontrole visais aspektais (maisto sauga, atsekamumas, prevencija), kurie yra labai svarbūs siekiant apsaugoti vartotojus; taigi primygtinai prašo Komisiją patobulinti trečiųjų šalių kontrolės programą tobulinant Maisto ir veterinarijos tarnybos patikras, visų pirma didinant kiekvienos patikros metu tikrinamų įrenginių skaičių, kad būtų galima gauti rezultatus, kurie geriau atspindėtų tikrą padėtį trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu, jog importuojamiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, įskaitant pašarus ir pašarines žaliavas, būtų griežtai taikomi Bendrijos teisės aktai, susiję su sveikatos normomis ir kontrole visais aspektais (maisto sauga, atsekamumas, prevencija), kurie yra labai svarbūs siekiant apsaugoti vartotojus; taigi primygtinai prašo Komisiją patobulinti trečiųjų šalių kontrolės programą tobulinant Maisto ir veterinarijos tarnybos patikras, visų pirma didinant kiekvienos patikros metu tikrinamų įrenginių skaičių, kad būtų galima gauti rezultatus, kurie geriau atspindėtų tikrą padėtį trečiosiose šalyse;

| 37. | ragina labai atsargiai pripažinti kai kuriose trečiosiose šalyse taikomus reikalavimus kaip lygiaverčius Europos Sąjungos reikalavimams, siekiant taikyti šiuos teisės aktus, ir atsargiai tvirtinti šalių ir įstaigų, kurioms leidžiama eksportuoti žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES, sąrašus; mano, kad Sveikatos ir vartotojų reikalų GD turėtų galėti pašalinti pavienius laivus ar perdirbimo įmones iš šių patvirtintų sąrašų; |
| --- | --- |

37.

ragina labai atsargiai pripažinti kai kuriose trečiosiose šalyse taikomus reikalavimus kaip lygiaverčius Europos Sąjungos reikalavimams, siekiant taikyti šiuos teisės aktus, ir atsargiai tvirtinti šalių ir įstaigų, kurioms leidžiama eksportuoti žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES, sąrašus; mano, kad Sveikatos ir vartotojų reikalų GD turėtų galėti pašalinti pavienius laivus ar perdirbimo įmones iš šių patvirtintų sąrašų;

| 38. | ragina labai atsargiai vertinti naujų rūšių akvakultūros, kuri ypač intensyviai kultivuojama tam tikruose pasaulio regionuose, produktus, ir kritiškai nagrinėti technikas ir metodus, naudojamus siekiant padidinti šių ūkių produktyvumą, bei šių technikų ir metodų galimą poveikį sveikatai, taip pat jų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

38.

ragina labai atsargiai vertinti naujų rūšių akvakultūros, kuri ypač intensyviai kultivuojama tam tikruose pasaulio regionuose, produktus, ir kritiškai nagrinėti technikas ir metodus, naudojamus siekiant padidinti šių ūkių produktyvumą, bei šių technikų ir metodų galimą poveikį sveikatai, taip pat jų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai;

| 39. | ragina visais lygmenimis intensyviai ir dažnai vykdyti kontrolę, ypač veiksmingai suderintą ir skaidrią pasienio kontrolę, kuri atitiktų susijusių produktų keliamą pavojų ir priklausytų nuo jų pobūdžio ir kilmės; prašo valstybių narių tam skirti visus reikalingus finansinius ir žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

39.

ragina visais lygmenimis intensyviai ir dažnai vykdyti kontrolę, ypač veiksmingai suderintą ir skaidrią pasienio kontrolę, kuri atitiktų susijusių produktų keliamą pavojų ir priklausytų nuo jų pobūdžio ir kilmės; prašo valstybių narių tam skirti visus reikalingus finansinius ir žmogiškuosius išteklius;

Bendro rinkų organizavimo reforma

| 40. | primena įvairias savo rezoliucijas, priimtas 6-osios Parlamento kadencijos metu, kuriomis Komisija raginama nedelsiant iš esmės persvarstyti bendrą žuvininkystės produktų rinkos organizavimą siekiant, kad jis labiau padėtų užtikrinant sektoriaus pajamas, rinkų stabilumą, gerinant žuvininkystės produktų pardavimą ir didinant papildomą vertę; apgailestauja dėl vėlavimo šioje srityje; ragina atsižvelgti į minėtas rezoliucijas svarstant pagrindinių šios reformos krypčių klausimą; |
| --- | --- |

40.

primena įvairias savo rezoliucijas, priimtas 6-osios Parlamento kadencijos metu, kuriomis Komisija raginama nedelsiant iš esmės persvarstyti bendrą žuvininkystės produktų rinkos organizavimą siekiant, kad jis labiau padėtų užtikrinant sektoriaus pajamas, rinkų stabilumą, gerinant žuvininkystės produktų pardavimą ir didinant papildomą vertę; apgailestauja dėl vėlavimo šioje srityje; ragina atsižvelgti į minėtas rezoliucijas svarstant pagrindinių šios reformos krypčių klausimą;

| 41. | pabrėžia, kad naujuose įgyvendinamuose šios srities mechanizmuose būtinai turi būti atsižvelgiama į neišvengiamą ir realią labai didelę mažai sąnaudų reikalaujančio importo, kuris įmanomas vykdant aplinkai žalingą veiklą arba veiklą, prilygstančią tam tikros formos socialiniam dempingui, konkurenciją ir vis tik turi būti užtikrinamas normalus Bendrijos produkcijos pardavimas pakankamai pelningomis kainomis; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad naujuose įgyvendinamuose šios srities mechanizmuose būtinai turi būti atsižvelgiama į neišvengiamą ir realią labai didelę mažai sąnaudų reikalaujančio importo, kuris įmanomas vykdant aplinkai žalingą veiklą arba veiklą, prilygstančią tam tikros formos socialiniam dempingui, konkurenciją ir vis tik turi būti užtikrinamas normalus Bendrijos produkcijos pardavimas pakankamai pelningomis kainomis;

Informacija vartotojui

| 42. | yra įsitikinęs, kad Europos vartotojai dažnai pasirinktų kitaip, jei būtų geriau informuoti apie parduodamų produktų tikrąjį pobūdį, geografinę kilmę ir gamybos arba sugavimo sąlygas bei kokybę; |
| --- | --- |

42.

yra įsitikinęs, kad Europos vartotojai dažnai pasirinktų kitaip, jei būtų geriau informuoti apie parduodamų produktų tikrąjį pobūdį, geografinę kilmę ir gamybos arba sugavimo sąlygas bei kokybę;

| 43. | pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti griežtus ir skaidrius Europos žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės ir atsekamumo sertifikavimo bei ženklinimo kriterijus ir siekti kaip galima greičiau sukurti atskirą šių produktų ekologinį ženklą, kad būtų sustabdytas nekontroliuojamas privačių sertifikavimo sistemų plitimas; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti griežtus ir skaidrius Europos žuvininkystės ir akvakultūros produktų kokybės ir atsekamumo sertifikavimo bei ženklinimo kriterijus ir siekti kaip galima greičiau sukurti atskirą šių produktų ekologinį ženklą, kad būtų sustabdytas nekontroliuojamas privačių sertifikavimo sistemų plitimas;

| 44. | mano, kad žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinis sertifikavimas ir ekologinis ženklinimas turėtų būti skaidrus ir vartotojams lengvai suprantamas procesas ir visas be išimties sektorius turėtų turėti galimybę dalyvauti jame, jeigu griežtai laikosi ženklo suteikimo reikalavimų; |
| --- | --- |

44.

mano, kad žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinis sertifikavimas ir ekologinis ženklinimas turėtų būti skaidrus ir vartotojams lengvai suprantamas procesas ir visas be išimties sektorius turėtų turėti galimybę dalyvauti jame, jeigu griežtai laikosi ženklo suteikimo reikalavimų;

Akvakultūra

| 45. | pažymi, kad didėja Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo akvakultūros produktų dalis; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad didėja Europos Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo akvakultūros produktų dalis;

| 46. | kaip šio reiškinio priežastį nurodo didelę akvakultūros gamybos plėtrą per pastaruosius dešimtį metų kai kuriuose pasaulio regionuose, kai Bendrijos akvakultūra, kuri nesudaro daugiau, nei 2 proc. pasaulio gamybos, patyrė stagnacijos laikotarpį; |
| --- | --- |

46.

kaip šio reiškinio priežastį nurodo didelę akvakultūros gamybos plėtrą per pastaruosius dešimtį metų kai kuriuose pasaulio regionuose, kai Bendrijos akvakultūra, kuri nesudaro daugiau, nei 2 proc. pasaulio gamybos, patyrė stagnacijos laikotarpį;

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastebima, jog ES vartotojai ir platintojai įprato šviežius Bendrijos kilmės produktus dažnai keisti tam tikrų tipų importuotais akvakultūros produktais; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į tai, kad pastebima, jog ES vartotojai ir platintojai įprato šviežius Bendrijos kilmės produktus dažnai keisti tam tikrų tipų importuotais akvakultūros produktais;

| 48. | mano, kad savanoriška tvarios Bendrijos akvakultūros, kurią vykdant daromas mažesnis poveikis aplinkai, vystymosi pagalbos politika yra vienas iš politikos, kuria siekiama sumažinti priklausomybę nuo importo žuvininkystės ir akvakultūros srityje, skatinti veiklą Europos Sąjungoje ir didesne ir įvairesne pasiūla patenkinti greitai augančią paklausą, kertinių akmenų; taigi pabrėžia poreikį labai daug dėmesio skirti su Europos akvakultūros produktais susijusiems moksliniams tyrimams ir plėtrai; |
| --- | --- |

48.

mano, kad savanoriška tvarios Bendrijos akvakultūros, kurią vykdant daromas mažesnis poveikis aplinkai, vystymosi pagalbos politika yra vienas iš politikos, kuria siekiama sumažinti priklausomybę nuo importo žuvininkystės ir akvakultūros srityje, skatinti veiklą Europos Sąjungoje ir didesne ir įvairesne pasiūla patenkinti greitai augančią paklausą, kertinių akmenų; taigi pabrėžia poreikį labai daug dėmesio skirti su Europos akvakultūros produktais susijusiems moksliniams tyrimams ir plėtrai;

| 49. | svarstant šį klausimą ragina atsižvelgti į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją tema „Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją“; |
| --- | --- |

49.

svarstant šį klausimą ragina atsižvelgti į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją tema „Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją“;

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares deramai atsižvelgti į pagrindines šiame pranešime pateikiamas rekomendacijas rengiant pasiūlymus ir sprendimus, susijusius su bendros žuvininkystės politikos reforma; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares deramai atsižvelgti į pagrindines šiame pranešime pateikiamas rekomendacijas rengiant pasiūlymus ir sprendimus, susijusius su bendros žuvininkystės politikos reforma;

*

* *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(2)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

(3)  OL C 323 E, 2008 12 18, p. 271.

(4)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

(5)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0039.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0243.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0373.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/128

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisZimbabvė, ypač Farai Maguwu atvejis

P7_TA(2010)0288

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės, ypač dėl Farai Maguwu atvejo

2011/C 351 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į daugelį savo ankstesnių rezoliucijų dėl Zimbabvės, kurių naujausia buvo priimta 2008 m. gruodžio 17 d. (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Tarybos bendrąją poziciją 2010/92/CFSP (2), atnaujinančią iki 2011 m. vasario 20 d. ribojančias priemones Zimbabvei, taikomas pagal Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP (3) ir Komisijos 2008 m. gruodžio 8 d. Reglamentą (EB) Nr. 1226/2008 (4), iš dalies keičiantį Bendrąją poziciją,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 22 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir 10-ojo ES ir Pietų Afrikos šalių ministrų politinio dialogo 2010 m. gegužės 11 d. išvadas dėl Zimbabvės,

atsižvelgdamas į ankstesnes JT rezoliucijas dėl kruvinųjų deimantų ir ypač į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1459 (2003 m.) dėl Kimberley proceso sertifikavimo schemos,

atsižvelgdamas į Kimberley proceso sertifikavimo schemą (KPCS), reikalaujančios savo narių patvirtinti, kad neapdoroti deimantai nėra naudojami ginkluotiems konfliktams finansuoti,

atsižvelgdamas į Afrikos Chartiją dėl žmogaus ir tautų teisių, kurią Zimbabvė ratifikavo,

atsižvelgdamas į septintosios Kimberley proceso sertifikavimo schemos (KPCS) plenarinės sesijos, vykusios Svakopmunde, Namibijoje, 2009 m. lapkričio 5 d. komunikatą ir ypač į jo 13, 14 ir 22 dalis,

atsižvelgdamas į Kimberley proceso tarpsesinį posėdį, vykusį Tel Avive, Izraelyje, 2010 m. birželio 21–24 d.,

atsižvelgdamas į ES ir AKR Kotonu partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d.,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Zimbabvė yra Kimberley proceso sertifikavimo schemos, leidžiančios jos nariams parduoti neapdirbtus deimantus teisėtoje tarptautinėje rinkoje su sąlyga, kad prekyba jais nefinansuoja ginkluotų konfliktų, savanoriška narė, |
| --- | --- |

A.

kadangi Zimbabvė yra Kimberley proceso sertifikavimo schemos, leidžiančios jos nariams parduoti neapdirbtus deimantus teisėtoje tarptautinėje rinkoje su sąlyga, kad prekyba jais nefinansuoja ginkluotų konfliktų, savanoriška narė,

| B. | kadangi Kimberley procesas šiuo metu nesprendžia žmogaus teisių pažeidimų klausimų, |
| --- | --- |

B.

kadangi Kimberley procesas šiuo metu nesprendžia žmogaus teisių pažeidimų klausimų,

| C. | kadangi manoma, kad Zimbabvė per ateinančius kelerius metus galėtų tapti viena didžiausių deimantų gamintojų pasaulyje, jei Marange (Čiadzvos) deimantų laukai Manikalando provincijoje, galintys atnešti milijardus eurų pajamų, būtų visapusiškai eksploatuojami, |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, kad Zimbabvė per ateinančius kelerius metus galėtų tapti viena didžiausių deimantų gamintojų pasaulyje, jei Marange (Čiadzvos) deimantų laukai Manikalando provincijoje, galintys atnešti milijardus eurų pajamų, būtų visapusiškai eksploatuojami,

| D. | kadangi 2009 m. lapkričio mėn, Swakopmunde (Namibijoje), Zimbabvė įsipareigojo atlikti keletą veiksmų, kad deimantų kasyklos Marange regione atitiktų Kimberley proceso sertifikavimo sistemą, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2009 m. lapkričio mėn, Swakopmunde (Namibijoje), Zimbabvė įsipareigojo atlikti keletą veiksmų, kad deimantų kasyklos Marange regione atitiktų Kimberley proceso sertifikavimo sistemą,

| E. | kadangi Tarpsesiniame Kimberley proceso susitikime, vykusiame Tel Avive 2010 m. birželio 21–23 d., nepavyko pasiekti bendro sutarimo dėl galimybės įtraukti žmogaus teisių problemas į Kimberley procesą, |
| --- | --- |

E.

kadangi Tarpsesiniame Kimberley proceso susitikime, vykusiame Tel Avive 2010 m. birželio 21–23 d., nepavyko pasiekti bendro sutarimo dėl galimybės įtraukti žmogaus teisių problemas į Kimberley procesą,

| F. | kadangi daug tarptautinių nevyriausybinių organizacijų (įskaitant Human Rights Watch, Global Witness and Partnership for Africa-Canada), pareiškė didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Čiadzvoje, ypač dėl Zimbabvės saugumo pajėgų narių vykdomų žmogaus teisių pažeidimų, |
| --- | --- |

F.

kadangi daug tarptautinių nevyriausybinių organizacijų (įskaitant Human Rights Watch, Global Witness and Partnership for Africa-Canada), pareiškė didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Čiadzvoje, ypač dėl Zimbabvės saugumo pajėgų narių vykdomų žmogaus teisių pažeidimų,

| G. | kadangi Farai Maguwu, Zimbabvės pilietis bei Tyrimų ir plėtros centro(TPC), žmogaus teisių NVO, įsikūrusios Manikalande, steigėjas ir direktorius, nustatė, kad Zimbabvės valstybės saugumo pajėgos padarė rimtų žmogaus teisių pažeidimų keliuose Zimbabvės deimantų laukuose, ypač Čiadzvoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi Farai Maguwu, Zimbabvės pilietis bei Tyrimų ir plėtros centro(TPC), žmogaus teisių NVO, įsikūrusios Manikalande, steigėjas ir direktorius, nustatė, kad Zimbabvės valstybės saugumo pajėgos padarė rimtų žmogaus teisių pažeidimų keliuose Zimbabvės deimantų laukuose, ypač Čiadzvoje,

| H. | kadangi Farai Maguwu Zimbabvės valdžios institucijų buvo suimtas 2010 m. birželio 3 d., kaltinant jį žalingos Zimbabvės valstybei informacijos skelbimu, ir nuo tada yra laikomas blogomis sąlygomis, negalėdamas gauti būtiniausių vaistų, pasinaudoti teise, kad jo byla būtų teisėjo išnagrinėta per 48 sulaikymo valandas ir negalėdamas pasinaudoti teise būti paleistam už užstatą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Farai Maguwu Zimbabvės valdžios institucijų buvo suimtas 2010 m. birželio 3 d., kaltinant jį žalingos Zimbabvės valstybei informacijos skelbimu, ir nuo tada yra laikomas blogomis sąlygomis, negalėdamas gauti būtiniausių vaistų, pasinaudoti teise, kad jo byla būtų teisėjo išnagrinėta per 48 sulaikymo valandas ir negalėdamas pasinaudoti teise būti paleistam už užstatą,

| 1. | reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Farai Maguwu ir smerkia jo arešto aplinkybes bei laikymo sąlygas; |
| --- | --- |

1.

reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Farai Maguwu ir smerkia jo arešto aplinkybes bei laikymo sąlygas;

| 2. | primygtinai reikalauja, kad Zimbabvės valdžios institucijos laikytųsi Kimberley proceso metu Svakopmundo posėdyje prisiimtų įsipareigojimų visiškai demilitarizuoti Marange regiono deimantų laukus ir taikyti tinkamas priemones, siekiant užtikrinti viešėją tvarką taip, kad būtų gerbiamos vietos gyventojų teises; |
| --- | --- |

2.

primygtinai reikalauja, kad Zimbabvės valdžios institucijos laikytųsi Kimberley proceso metu Svakopmundo posėdyje prisiimtų įsipareigojimų visiškai demilitarizuoti Marange regiono deimantų laukus ir taikyti tinkamas priemones, siekiant užtikrinti viešėją tvarką taip, kad būtų gerbiamos vietos gyventojų teises;

| 3. | ragina persvarstyti Kimberley procesą, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į žmogaus teisių principus; |
| --- | --- |

3.

ragina persvarstyti Kimberley procesą, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į žmogaus teisių principus;

| 4. | primygtinai reikalauja, kad Zimbabvės vyriausybė panaudotų tas dideles pajamas, kurias deimantų kasyba Čiadzvoje gali sukurti, visos Zimbabvės ekonomikos atgaivinimui ir sudarytų sąlygas teikti finansavimą sveikatos, švietimo ir socialinėms sritims, kurias šiuo metu finansuoja tarptautiniai paramos teikėjai, ir šiuo tikslu ragina vyriausybę sukurti nepriklausomą Deimantų patikos fondą, kuris būtų skirtas visų Zimbabvės žmonių gerovei; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja, kad Zimbabvės vyriausybė panaudotų tas dideles pajamas, kurias deimantų kasyba Čiadzvoje gali sukurti, visos Zimbabvės ekonomikos atgaivinimui ir sudarytų sąlygas teikti finansavimą sveikatos, švietimo ir socialinėms sritims, kurias šiuo metu finansuoja tarptautiniai paramos teikėjai, ir šiuo tikslu ragina vyriausybę sukurti nepriklausomą Deimantų patikos fondą, kuris būtų skirtas visų Zimbabvės žmonių gerovei;

| 5. | ragina Zimbabvės vyriausybę užtikrinti ir išlaikyti neribotą teisę į žodžio laisvę Zimbabvėje, kad NVO (pvz., Farai Maguwu Tyrimų ir plėtros centras) galėtų laisvai pareikšti savo nuomonę nesibaimindami persekiojimo ar laisvės atėmimo; |
| --- | --- |

5.

ragina Zimbabvės vyriausybę užtikrinti ir išlaikyti neribotą teisę į žodžio laisvę Zimbabvėje, kad NVO (pvz., Farai Maguwu Tyrimų ir plėtros centras) galėtų laisvai pareikšti savo nuomonę nesibaimindami persekiojimo ar laisvės atėmimo;

| 6. | ragina Kimberley procesą užtikrinti, kad Minitor for Zimbabwe galėtų veikti visiškai nepriklausomai, nevaržomai ir galėtų ginti žmogaus teises; |
| --- | --- |

6.

ragina Kimberley procesą užtikrinti, kad Minitor for Zimbabwe galėtų veikti visiškai nepriklausomai, nevaržomai ir galėtų ginti žmogaus teises;

| 7. | ragina Pietų Afriką ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), savo pačių, taip pat Zimbabvės ir platesnio pietinės Afrikos regiono labui, imtis aktyvių veiksmų, kad paskatintų grįžimą prie visiškos demokratijos Zimbabvėje ir užtikrintų pagarbą teisinės valstybės principams ir Zimbabvės žmonių žmogaus teisėms; pripažįsta, kad Mugabė ir jo artimi rėmėjai ir toliau išlieka pagrindine kliūtimi, apsunkinančia politinį ir ekonominį atkūrimą bei susitaikymą Zimbabvėje ekonominių išteklių grobstymu savo naudai; |
| --- | --- |

7.

ragina Pietų Afriką ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), savo pačių, taip pat Zimbabvės ir platesnio pietinės Afrikos regiono labui, imtis aktyvių veiksmų, kad paskatintų grįžimą prie visiškos demokratijos Zimbabvėje ir užtikrintų pagarbą teisinės valstybės principams ir Zimbabvės žmonių žmogaus teisėms; pripažįsta, kad Mugabė ir jo artimi rėmėjai ir toliau išlieka pagrindine kliūtimi, apsunkinančia politinį ir ekonominį atkūrimą bei susitaikymą Zimbabvėje ekonominių išteklių grobstymu savo naudai;

| 8. | džiaugiasi, kad neseniai (2010 m. vasario mėn.) ES atnaujino draudžiamų asmenų ir organizacijų, susijusių su R. Mugabės režimu, sąrašą; pabrėžia, kad šios ribojančios priemonės yra skirtos tik Zimbabvės režimo elementams ir jokiu būdu neturės įtakos visiems Zimbabvės žmonėms; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad neseniai (2010 m. vasario mėn.) ES atnaujino draudžiamų asmenų ir organizacijų, susijusių su R. Mugabės režimu, sąrašą; pabrėžia, kad šios ribojančios priemonės yra skirtos tik Zimbabvės režimo elementams ir jokiu būdu neturės įtakos visiems Zimbabvės žmonėms;

| 9. | pabrėžia dialogo tarp Europos Sąjungos ir Zimbabvės svarbą ir palankiai vertina pažangą, padarytą šioje srityje; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia dialogo tarp Europos Sąjungos ir Zimbabvės svarbą ir palankiai vertina pažangą, padarytą šioje srityje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Zimbabvės ir Pietų Afrikos vyriausybėms ir parlamentams, ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams, Afrikos Sąjungos institucijoms, įskaitant Visos Afrikos Parlamentą, JT Generaliniam Sekretoriui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos generaliniam sekretoriui, rotacijos principu Kimberley procesui pirmininkaujančiai valstybei (Izraeliui) ir Sandraugos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Zimbabvės ir Pietų Afrikos vyriausybėms ir parlamentams, ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams, Afrikos Sąjungos institucijoms, įskaitant Visos Afrikos Parlamentą, JT Generaliniam Sekretoriui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos generaliniam sekretoriui, rotacijos principu Kimberley procesui pirmininkaujančiai valstybei (Izraeliui) ir Sandraugos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0640.

(2)  OL L 41, 2010 2 16, p. 6.

(3)  OL L 50, 2004 2 20, p. 66.

(4)  OL L 331, 2008 12 10, p. 11

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/130

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisVenesuela, ypač Maria Lourdes Afiuni atvejis

P7_TA(2010)0289

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Venesuelos, ypač dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo

2011/C 351 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Venesueloje, ypač į 2010 m. vasario 11 d., į 2009 m. gegužės 7 d., į 2008 m. spalio 23 d. ir į 2007 m. gegužės 24 d. rezoliucijas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi galių atskyrimas ir nepriklausomumas sudaro bet kokios demokratinės ir konstitucinės valstybės pagrindą, |
| --- | --- |

A.

kadangi galių atskyrimas ir nepriklausomumas sudaro bet kokios demokratinės ir konstitucinės valstybės pagrindą,

| B. | kadangi Karakaso teisėja Maria Lourdes Afiuni 2009 m. gruodžio 10 d. veikdama pagal Venesuelos įstatymus ir remdamasis Jungtinių Tautų darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais nuomone lygtinai paleido (laikantis griežtų apribojimų, įskaitant paso atėmimą) Eligio Cedeño, kuriam nuo 2007 m. vasario mėn. buvo paskirtas kardomasis kalinimas, |
| --- | --- |

B.

kadangi Karakaso teisėja Maria Lourdes Afiuni 2009 m. gruodžio 10 d. veikdama pagal Venesuelos įstatymus ir remdamasis Jungtinių Tautų darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais nuomone lygtinai paleido (laikantis griežtų apribojimų, įskaitant paso atėmimą) Eligio Cedeño, kuriam nuo 2007 m. vasario mėn. buvo paskirtas kardomasis kalinimas,

| C. | kadangi kardomojo kalinimo laikotarpis pagal Venesuelos įstatymus apribotas 2 metais ir kadangi teisėja M. L. Afiuni priimdama sprendimą puoselėjo pagrindines teises, saugomas pagal Venesuelos ir tarptautinę teisę, |
| --- | --- |

C.

kadangi kardomojo kalinimo laikotarpis pagal Venesuelos įstatymus apribotas 2 metais ir kadangi teisėja M. L. Afiuni priimdama sprendimą puoselėjo pagrindines teises, saugomas pagal Venesuelos ir tarptautinę teisę,

| D. | kadangi teisėją M. L. Afiuni prieš tai nepateikus kaltinimo teisme iškart suėmė Žvalgybos ir prevencijos direktorato pareigūnai ir 2009 m. gruodžio 12 d. ji buvo perkelta į INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina), didžiausio saugumo kalėjimą, kur praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams ji vis dar laikoma tokiomis sąlygomis, kurios ir toliau kelia pavojų jos fizinei ir psichologinei gerovei, nes ji nuteisė iki 24 kartu kalinčių kalinių už tokius nusikaltimus kaip žmogžudystė, prekyba narkotikais ir žmonių grobimas; kadangi, sulaikymo metu teisėjai teko patirti įžeidimus, grasinimus, žodinius ir fizinius išpuolius bei pasikėsinimą į gyvybę, |
| --- | --- |

D.

kadangi teisėją M. L. Afiuni prieš tai nepateikus kaltinimo teisme iškart suėmė Žvalgybos ir prevencijos direktorato pareigūnai ir 2009 m. gruodžio 12 d. ji buvo perkelta į INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina), didžiausio saugumo kalėjimą, kur praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams ji vis dar laikoma tokiomis sąlygomis, kurios ir toliau kelia pavojų jos fizinei ir psichologinei gerovei, nes ji nuteisė iki 24 kartu kalinčių kalinių už tokius nusikaltimus kaip žmogžudystė, prekyba narkotikais ir žmonių grobimas; kadangi, sulaikymo metu teisėjai teko patirti įžeidimus, grasinimus, žodinius ir fizinius išpuolius bei pasikėsinimą į gyvybę,

| E. | kadangi 2009 m. gruodžio 11 d. Prezidentas Hugo Chávez kalboje, kuri buvo transliuojama per televiziją, pavadino ją bandite ir paprašė generalinį prokurorą taikyti didžiausią bausmę ir netgi paragino Nacionalinę asamblėją priimti naują įstatymą, pagal kurį būtų griežtinamos bausmės už tokį elgesį ir bausmės būtų taikomos atgaline data, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. gruodžio 11 d. Prezidentas Hugo Chávez kalboje, kuri buvo transliuojama per televiziją, pavadino ją bandite ir paprašė generalinį prokurorą taikyti didžiausią bausmę ir netgi paragino Nacionalinę asamblėją priimti naują įstatymą, pagal kurį būtų griežtinamos bausmės už tokį elgesį ir bausmės būtų taikomos atgaline data,

| F. | kadangi Venesuelos Konstitucijos 26 straipsnyje numatyta, kad teismai turėtų būti savarankiški ir nepriklausomi ir kad Venesuelos Bolivaro Respublikos Prezidentas yra atsakingas už teismų nepriklausomumo užtikrinimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi Venesuelos Konstitucijos 26 straipsnyje numatyta, kad teismai turėtų būti savarankiški ir nepriklausomi ir kad Venesuelos Bolivaro Respublikos Prezidentas yra atsakingas už teismų nepriklausomumo užtikrinimą,

| G. | kadangi po Prezidento pareiškimo, nukreipto prieš teisėją M. L. Afiuni, ji buvo apkaltinta piktnaudžiavimu turimais įgaliojimais, korupcija, konspiracija ir pagalbos pabėgimui teikimu ir kadangi nors prokuroras parodė, kad ji negavo pinigų ir kad dėl šios priežasties nėra korupcijos įrodymų, ji vis dar yra kalėjime, |
| --- | --- |

G.

kadangi po Prezidento pareiškimo, nukreipto prieš teisėją M. L. Afiuni, ji buvo apkaltinta piktnaudžiavimu turimais įgaliojimais, korupcija, konspiracija ir pagalbos pabėgimui teikimu ir kadangi nors prokuroras parodė, kad ji negavo pinigų ir kad dėl šios priežasties nėra korupcijos įrodymų, ji vis dar yra kalėjime,

| H. | kadangi teisėjos M. L. Afiuni padėtis paskatino parengti daug pranešimų, rezoliucijų ir pareiškimų, kuriuose smerkiamos Venesuelos valdžios institucijos ir išreiškiamas solidarumas su M. L. Afiuni, kadangi viso pasaulio teisininkai ir teisėjai, NVO, pvz., organizacijos „Amnesty International“ ar „Human Rights Watch“, ir Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras išreiškė savo susirūpinimą dėl M. L. Afiuni padėties teigdami, kad ji įkalinta dėl jos principingumo ir kovos už teismų nepriklausomumą ir Amerikos šalių žmogaus teisių komisija pareikalavo imtis apsaugos priemonių, kad būtų užtikrintas jos asmens saugumas, |
| --- | --- |

H.

kadangi teisėjos M. L. Afiuni padėtis paskatino parengti daug pranešimų, rezoliucijų ir pareiškimų, kuriuose smerkiamos Venesuelos valdžios institucijos ir išreiškiamas solidarumas su M. L. Afiuni, kadangi viso pasaulio teisininkai ir teisėjai, NVO, pvz., organizacijos „Amnesty International“ ar „Human Rights Watch“, ir Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras išreiškė savo susirūpinimą dėl M. L. Afiuni padėties teigdami, kad ji įkalinta dėl jos principingumo ir kovos už teismų nepriklausomumą ir Amerikos šalių žmogaus teisių komisija pareikalavo imtis apsaugos priemonių, kad būtų užtikrintas jos asmens saugumas,

| I. | kadangi teisėjos M. L. Afiuni atvejis nėra pavienis politinių valdžios institucijų išpuolis prieš teismus, nes kai kurie teisėjai buvo atleisti, o kiti pasirinko tremtį, |
| --- | --- |

I.

kadangi teisėjos M. L. Afiuni atvejis nėra pavienis politinių valdžios institucijų išpuolis prieš teismus, nes kai kurie teisėjai buvo atleisti, o kiti pasirinko tremtį,

| J. | kadangi demokratinės padėties blogėjimas Venesueloje pasireiškė ir kitose srityse, ypač spaudos laisvės, įskaitant internetą, srityje, prieš kurią nuolatos buvo rengiami vyriausybės išpuoliai, ir prieš kurią buvo imtasi įvairių priemonių, įskaitant laikraščių leidimo sustabdymą, radijo stočių transliavimo, interneto svetainių veikimo ir televizijos kanalų transliavimo nutraukimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi demokratinės padėties blogėjimas Venesueloje pasireiškė ir kitose srityse, ypač spaudos laisvės, įskaitant internetą, srityje, prieš kurią nuolatos buvo rengiami vyriausybės išpuoliai, ir prieš kurią buvo imtasi įvairių priemonių, įskaitant laikraščių leidimo sustabdymą, radijo stočių transliavimo, interneto svetainių veikimo ir televizijos kanalų transliavimo nutraukimą,

| K. | kadangi žiniasklaidos laisvė yra itin svarbi demokratijai ir pagarbai pagrindinėms laisvėms, nes žiniasklaida atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant laisvę reikšti savo nuomonę ir idėjas, tinkamai atsižvelgiant į mažumų, įskaitant politinės opozicijos grupes, teises ir prisidedant prie veiksmingo atskirų asmenų įtraukimo į demokratinius procesus ir taip sudarant sąlygas laisviems ir teisingiems rinkimams, |
| --- | --- |

K.

kadangi žiniasklaidos laisvė yra itin svarbi demokratijai ir pagarbai pagrindinėms laisvėms, nes žiniasklaida atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant laisvę reikšti savo nuomonę ir idėjas, tinkamai atsižvelgiant į mažumų, įskaitant politinės opozicijos grupes, teises ir prisidedant prie veiksmingo atskirų asmenų įtraukimo į demokratinius procesus ir taip sudarant sąlygas laisviems ir teisingiems rinkimams,

| L. | kadangi atsižvelgiant į parlamento rinkimus, kurie turi būti surengti 2010 m. rugsėjo 26 d. Nacionalinė rinkimų taryba vyriausybės prašymu pakeitė rinkimų apygardų ribas renkant 167 Nacionalinės asamblėjos narius; tai pokyčiai, kurie turi įtakos beveik 80 proc. valstijų, kurias valdo opozicija, |
| --- | --- |

L.

kadangi atsižvelgiant į parlamento rinkimus, kurie turi būti surengti 2010 m. rugsėjo 26 d. Nacionalinė rinkimų taryba vyriausybės prašymu pakeitė rinkimų apygardų ribas renkant 167 Nacionalinės asamblėjos narius; tai pokyčiai, kurie turi įtakos beveik 80 proc. valstijų, kurias valdo opozicija,

| M. | kadangi tokios priemonės, kaip antai savavališka konfiskacija ir nusavinimas, nuo 2005 m. palietęs daugiau nei 760 įmonių, iš kurių kai kurios turi įtakos ES interesams, pažeidžia pagrindines socialines ir ekonomines piliečių teises, |
| --- | --- |

M.

kadangi tokios priemonės, kaip antai savavališka konfiskacija ir nusavinimas, nuo 2005 m. palietęs daugiau nei 760 įmonių, iš kurių kai kurios turi įtakos ES interesams, pažeidžia pagrindines socialines ir ekonomines piliečių teises,

| N. | kadangi padėtis Venesueloje įtempta ir tai atsispindi puldinėjimuose, grasinimuose, bauginimuose ir politiniame bei baudžiamajame persekiojime, nukreiptame prieš demokratinę opoziciją, jos atstovus, jos demokratiškai išrinktus merus ir valdytojus, studentų judėjimą, kariuomenės narius ir teismus, oficialios H. Chavezo politikos oponentus, žurnalistus ir žiniasklaidą, dėl kurių daugelis iš minėtų asmenų buvo įkalinti dėl politinių priežasčių, |
| --- | --- |

N.

kadangi padėtis Venesueloje įtempta ir tai atsispindi puldinėjimuose, grasinimuose, bauginimuose ir politiniame bei baudžiamajame persekiojime, nukreiptame prieš demokratinę opoziciją, jos atstovus, jos demokratiškai išrinktus merus ir valdytojus, studentų judėjimą, kariuomenės narius ir teismus, oficialios H. Chavezo politikos oponentus, žurnalistus ir žiniasklaidą, dėl kurių daugelis iš minėtų asmenų buvo įkalinti dėl politinių priežasčių,

| 1. | apgailestauja dėl išpuolio prieš teismų nepriklausomumą; išreiškia susirūpinimą dėl teisėjos M. L. Afiuni suėmimo ir vertina tai kaip jos pagrindinių teisių pažeidimą ir labai rimtą grėsmę teismų nepriklausomumui, kuris yra pagrindinis teisinės valstybės ramstis; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl išpuolio prieš teismų nepriklausomumą; išreiškia susirūpinimą dėl teisėjos M. L. Afiuni suėmimo ir vertina tai kaip jos pagrindinių teisių pažeidimą ir labai rimtą grėsmę teismų nepriklausomumui, kuris yra pagrindinis teisinės valstybės ramstis;

| 2. | ragina teisėją išlaisvinti ir ragina Venesuelos vyriausybę būti įsipareigojusią gerbti teisinės valstybės vertybes ir sudaryti palankias sąlygas teisingam ir greitam bylos nagrinėjimui suteikiant visas būtinas teisines garantijas; |
| --- | --- |

2.

ragina teisėją išlaisvinti ir ragina Venesuelos vyriausybę būti įsipareigojusią gerbti teisinės valstybės vertybes ir sudaryti palankias sąlygas teisingam ir greitam bylos nagrinėjimui suteikiant visas būtinas teisines garantijas;

| 3. | išreiškia savo susirūpinimą dėl teisėjos M. L. Afiuni sulaikymo sąlygų, kurios kelia grėsmę jos fiziniam ir psichologiniam neliečiamumui, ir ragina kalinimo įstaigų vadovybę nedelsiant ir griežtai taikyti Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2010 m. sausio 11 d. pasiūlytas priemones ir rekomendacijas dėl M. L. Afiuni sulaikymo sąlygų; |
| --- | --- |

3.

išreiškia savo susirūpinimą dėl teisėjos M. L. Afiuni sulaikymo sąlygų, kurios kelia grėsmę jos fiziniam ir psichologiniam neliečiamumui, ir ragina kalinimo įstaigų vadovybę nedelsiant ir griežtai taikyti Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2010 m. sausio 11 d. pasiūlytas priemones ir rekomendacijas dėl M. L. Afiuni sulaikymo sąlygų;

| 4. | smerkia viešus Venesuelos Bolivaro Respublikos Prezidento pareiškimus, kuriuose įžeidžiama ir pažeminama teisėja ir reikalaujama didžiausios bausmės bei raginama pakeisti įstatymą, kad būtų galima taikyti griežtesnę bausmę; mano, kad šie pareiškimai pablogina jos sulaikymo aplinkybes ir yra tautos Prezidento išpuolis prieš teismų nepriklausomumą, prezidento, kuris turėtų būti pagrindinis šio nepriklausomumo garantas; |
| --- | --- |

4.

smerkia viešus Venesuelos Bolivaro Respublikos Prezidento pareiškimus, kuriuose įžeidžiama ir pažeminama teisėja ir reikalaujama didžiausios bausmės bei raginama pakeisti įstatymą, kad būtų galima taikyti griežtesnę bausmę; mano, kad šie pareiškimai pablogina jos sulaikymo aplinkybes ir yra tautos Prezidento išpuolis prieš teismų nepriklausomumą, prezidento, kuris turėtų būti pagrindinis šio nepriklausomumo garantas;

| 5. | primena Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei pareigą gerbti žodžio ir nuomonės laisvę ir spaudos laisvę ir gerbti teismų nepriklausomumą, kaip tai privaloma pagal šalies Konstituciją ir įvairias tarptautines ir regionines konvencijas ir chartijas, kurias Venesuela yra pasirašiusi; mano, kad Venesuelos žiniasklaida turėtų užtikrinti pliuralistinį Venesuelos politinio ir socialinio šalies gyvenimo pavaizdavimą; |
| --- | --- |

5.

primena Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei pareigą gerbti žodžio ir nuomonės laisvę ir spaudos laisvę ir gerbti teismų nepriklausomumą, kaip tai privaloma pagal šalies Konstituciją ir įvairias tarptautines ir regionines konvencijas ir chartijas, kurias Venesuela yra pasirašiusi; mano, kad Venesuelos žiniasklaida turėtų užtikrinti pliuralistinį Venesuelos politinio ir socialinio šalies gyvenimo pavaizdavimą;

| 6. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti protesto skundus Venesuelos valdžios institucijoms siekiant išreikšti ES susirūpinimą dėl pagarbos žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei šioje Pietų Amerikos šalyje ir tvirtai ginti ES valstybių narių piliečių ir bendrovių interesus ir nuosavybę; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti protesto skundus Venesuelos valdžios institucijoms siekiant išreikšti ES susirūpinimą dėl pagarbos žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei šioje Pietų Amerikos šalyje ir tvirtai ginti ES valstybių narių piliečių ir bendrovių interesus ir nuosavybę;

| 7. | pažymi, kad pagal Amerikos valstybių organizacijos Amerikos šalių demokratinę chartiją, demokratijos sąlygomis be aiškaus ir būtino esminio teisėtumo, pagrįsto rinkimais ir juose įgyto, praktinis teisėtumo įgyvendinimas, pagrįstas pagarba pliuralizmui, privalo atitikti nustatytoms taisyklėms, galiojančiai konstitucijai, įstatymams ir teisinės valstybės principams, nes taip būtų užtikrinama tinkamai funkcionuojanti demokratija, ir, prireikus, privalo apimti pagarbą taikiai ir demokratinei politinei opozicijai, ypač tais atvejais, kai opozicija išrinkta rinkimuose ir turi liaudies suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad pagal Amerikos valstybių organizacijos Amerikos šalių demokratinę chartiją, demokratijos sąlygomis be aiškaus ir būtino esminio teisėtumo, pagrįsto rinkimais ir juose įgyto, praktinis teisėtumo įgyvendinimas, pagrįstas pagarba pliuralizmui, privalo atitikti nustatytoms taisyklėms, galiojančiai konstitucijai, įstatymams ir teisinės valstybės principams, nes taip būtų užtikrinama tinkamai funkcionuojanti demokratija, ir, prireikus, privalo apimti pagarbą taikiai ir demokratinei politinei opozicijai, ypač tais atvejais, kai opozicija išrinkta rinkimuose ir turi liaudies suteiktus įgaliojimus;

| 8. | ragina Venesuelos vyriausybę, turėdamas mintyje parlamentinius rinkimus 2010 m. rugsėjo 26 d., gerbti demokratijos taisykles ir žodžio, susirinkimų, būrimosi ir rinkimų laisvės principus ir pakviesti Europos Sąjungą ir tarptautines organizacijas stebėti šiuos rinkimus; |
| --- | --- |

8.

ragina Venesuelos vyriausybę, turėdamas mintyje parlamentinius rinkimus 2010 m. rugsėjo 26 d., gerbti demokratijos taisykles ir žodžio, susirinkimų, būrimosi ir rinkimų laisvės principus ir pakviesti Europos Sąjungą ir tarptautines organizacijas stebėti šiuos rinkimus;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/132

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisŠiaurės Korėja

P7_TA(2010)0290

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Korėjos

2011/C 351 E/21

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Korėjos pusiasalio,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus ir kitus dokumentus dėl žmogaus teisių,

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, kuriai pritarė ES valstybės narės ir kurioje smerkiami „sistemingi, dažni ir sunkūs civilinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimai“ ir „sunkūs, dažni ir sistemingi žmogaus teisių pažeidimai“ Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1718 (2006) ir Nr. 1874 (2009),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 19 d. 64-osios sesijos metu priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Trečiojo komiteto rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2009/1002/BUSP,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 7 d. visuotinio tarpusavio vertinimo pranešimą dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos ir į Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos (KLDR) sutikimą apsvarstyti 117 rekomendacijų, pateikiamų 2010 m. kovo 18 d. priimtame Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės pranešime,

atsižvelgdamas į specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu Vitito Muntarbhorno 2010 m. vasario 17 d. pranešimą,

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 29 d. Madride vykusį ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais 29-ąjį raundą, kurio metu buvo aptartas pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos klausimas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje vis dar kelia itin didelį susirūpinimą, o humanitarinė padėtis taip pat kelia didelį nerimą, |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje vis dar kelia itin didelį susirūpinimą, o humanitarinė padėtis taip pat kelia didelį nerimą,

| B. | kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje išreiškė didelį susirūpinimą dėl nuolat pateikiamų pranešimų, kuriuos nurodomi sistemingi, dažni ir sunkūs civilinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimai Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje išreiškė didelį susirūpinimą dėl nuolat pateikiamų pranešimų, kuriuos nurodomi sistemingi, dažni ir sunkūs civilinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimai Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje,

| C. | kadangi Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu savo metiniame pranešime JT Žmogaus teisių tarybai nurodė, kad žmogaus teisių padėtis labai bloga, |
| --- | --- |

C.

kadangi Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu savo metiniame pranešime JT Žmogaus teisių tarybai nurodė, kad žmogaus teisių padėtis labai bloga,

| D. | kadangi KLDR vyriausybė nepripažįsta specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Šiaurės Korėjoje klausimu įgaliojimų, neleido jam atvykti į šalį ir atsisako bendradarbiauti su JT žmogaus teisių institucijomis, |
| --- | --- |

D.

kadangi KLDR vyriausybė nepripažįsta specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Šiaurės Korėjoje klausimu įgaliojimų, neleido jam atvykti į šalį ir atsisako bendradarbiauti su JT žmogaus teisių institucijomis,

| E. | kadangi JT specialiojo pranešėjo pranešime nurodoma, kad atnaujinus šešių šalių derybas dėl branduolinio nusiginklavimo galėtų būti sudarytos sąlygos imtis veiksmų siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį, |
| --- | --- |

E.

kadangi JT specialiojo pranešėjo pranešime nurodoma, kad atnaujinus šešių šalių derybas dėl branduolinio nusiginklavimo galėtų būti sudarytos sąlygos imtis veiksmų siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį,

| F. | kadangi JT specialusis pranešėjas pasiūlė, kad Saugumo Taryba apsvarstytų žmogaus teisių pažeidimus KLDR ir kad turėtų būti sukurta tyrimų komisija, kuri ištirtų įtariamus KLDR vyriausybės nusikaltimus žmoniškumui, |
| --- | --- |

F.

kadangi JT specialusis pranešėjas pasiūlė, kad Saugumo Taryba apsvarstytų žmogaus teisių pažeidimus KLDR ir kad turėtų būti sukurta tyrimų komisija, kuri ištirtų įtariamus KLDR vyriausybės nusikaltimus žmoniškumui,

| G. | kadangi daugelis tarptautinių nevyriausybinių žmogaus teisių organizacijų ragino Europos Sąjungą atkreipti didesnį dėmesį į žmogaus teisių Šiaurės Korėjoje klausimus, |
| --- | --- |

G.

kadangi daugelis tarptautinių nevyriausybinių žmogaus teisių organizacijų ragino Europos Sąjungą atkreipti didesnį dėmesį į žmogaus teisių Šiaurės Korėjoje klausimus,

| H. | kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba apgailestauja dėl sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų KLDR, ypač kalbant apie politinių kalinių ir iš KLDR repatrijavusių piliečių kankinimą ir jų darbo stovyklas, |
| --- | --- |

H.

kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba apgailestauja dėl sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų KLDR, ypač kalbant apie politinių kalinių ir iš KLDR repatrijavusių piliečių kankinimą ir jų darbo stovyklas,

| I. | kadangi KLDR valdžios institucijos sistemingai vykdo egzekucijas be teismo, nesankcionuotus sulaikymus ir prisideda prie asmenų dingimo, |
| --- | --- |

I.

kadangi KLDR valdžios institucijos sistemingai vykdo egzekucijas be teismo, nesankcionuotus sulaikymus ir prisideda prie asmenų dingimo,

| J. | kadangi teismų sistema pavaldi valstybei ir mirties bausmė taikoma už daugybę nusikaltimų prieš valstybę, kadangi ši bausmė numatoma už vis daugiau nusikaltimų nuolat peržiūrint baudžiamąjį kodeksą, o piliečiai, įskaitant vaikus, verčiami stebėti viešas egzekucijas, |
| --- | --- |

J.

kadangi teismų sistema pavaldi valstybei ir mirties bausmė taikoma už daugybę nusikaltimų prieš valstybę, kadangi ši bausmė numatoma už vis daugiau nusikaltimų nuolat peržiūrint baudžiamąjį kodeksą, o piliečiai, įskaitant vaikus, verčiami stebėti viešas egzekucijas,

| K. | kadangi KLDR vyriausybė neleidžia veikti organizuotai politinei opozicijai, draudžia laisvus ir sąžiningus rinkimus, laisvą žiniasklaidą, religinę laisvę, asociacijų laisvę ar kolektyvines derybas, |
| --- | --- |

K.

kadangi KLDR vyriausybė neleidžia veikti organizuotai politinei opozicijai, draudžia laisvus ir sąžiningus rinkimus, laisvą žiniasklaidą, religinę laisvę, asociacijų laisvę ar kolektyvines derybas,

| L. | kadangi trečiųjų šalių piliečių iš Japonijos, Korėjos Respublikos ir kitų šalių, įskaitant, kaip įtariama, ir ES piliečius, grobimo atvejai lieka neištirti ir kadangi atsižvelgiant į tai būtina, kad tarptautinė bendruomenė imtųsi ryžtingų veiksmų, |
| --- | --- |

L.

kadangi trečiųjų šalių piliečių iš Japonijos, Korėjos Respublikos ir kitų šalių, įskaitant, kaip įtariama, ir ES piliečius, grobimo atvejai lieka neištirti ir kadangi atsižvelgiant į tai būtina, kad tarptautinė bendruomenė imtųsi ryžtingų veiksmų,

| M. | kadangi nemažai Šiaurės Korėjos gyventojų bėga į Kinijos Liaudies Respubliką (KLD), kur, kaip pranešama, daugelis moterų tampa prekybos žmonėmis ir priverstinių vedybų aukomis, kadangi pranešama, kad Kinijos Liaudies Respublika, pažeisdama tarptautines nuostatas dėl draudimo grąžinti, prievarta grąžina Šiaurės Korėjos pabėgėlius į KLDR ir kad ji taip pat, kaip įtariama, draudžia KLDR piliečiams pasinaudoti Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro taikomomis prieglobsčio suteikimo procedūromis, pažeisdama 1951 m. JT pabėgėlių konvenciją ir šios konvencijos 1967 m. protokolą, prie kurio Kinijos Liaudies Respublika yra prisijungusi, ir kadangi pateikiami nerimą keliantys pranešimai apie prievarta grąžintų piliečių likimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi nemažai Šiaurės Korėjos gyventojų bėga į Kinijos Liaudies Respubliką (KLD), kur, kaip pranešama, daugelis moterų tampa prekybos žmonėmis ir priverstinių vedybų aukomis, kadangi pranešama, kad Kinijos Liaudies Respublika, pažeisdama tarptautines nuostatas dėl draudimo grąžinti, prievarta grąžina Šiaurės Korėjos pabėgėlius į KLDR ir kad ji taip pat, kaip įtariama, draudžia KLDR piliečiams pasinaudoti Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro taikomomis prieglobsčio suteikimo procedūromis, pažeisdama 1951 m. JT pabėgėlių konvenciją ir šios konvencijos 1967 m. protokolą, prie kurio Kinijos Liaudies Respublika yra prisijungusi, ir kadangi pateikiami nerimą keliantys pranešimai apie prievarta grąžintų piliečių likimą,

| N. | kadangi valstybei taikant kaltės nustatymo praktiką remiantis tuo, kad asmuo turi ryšių su kaltinamuoju, už grotų atsiduria ištisos šeimos, įskaitant vaikus ir senelius; kadangi itin šiurkščiai pažeidžiamos šių kalinių žmogaus teisės, jie kankinami, marinami badu, verčiami vergiškai dirbti ir, remiantis pranešimais, jau gali būti mirę apie 100 000 asmenų, dažnai dėl išsekimo arba negydomų ligų, |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybei taikant kaltės nustatymo praktiką remiantis tuo, kad asmuo turi ryšių su kaltinamuoju, už grotų atsiduria ištisos šeimos, įskaitant vaikus ir senelius; kadangi itin šiurkščiai pažeidžiamos šių kalinių žmogaus teisės, jie kankinami, marinami badu, verčiami vergiškai dirbti ir, remiantis pranešimais, jau gali būti mirę apie 100 000 asmenų, dažnai dėl išsekimo arba negydomų ligų,

| O. | kadangi, sprendžiant iš palydovinių nuotraukų ir įvairių iš Šiaurės Korėjos pabėgusių asmenų pasakojimų, esama pagrįstų įtarimų, kad KLDR veikia bent šešios koncentracijos stovyklos, kuriose kalinama daugiau negu 150 000 politinių kalinių, ir kad sudėjus duomenis apie visų kitų kategorijų kalinius, pvz., prievarta iš Kinijos Liaudies Respublikos išsiųstus asmenis, sulaikymo centruose turėtų būti kalinama apie 200 000 asmenų, |
| --- | --- |

O.

kadangi, sprendžiant iš palydovinių nuotraukų ir įvairių iš Šiaurės Korėjos pabėgusių asmenų pasakojimų, esama pagrįstų įtarimų, kad KLDR veikia bent šešios koncentracijos stovyklos, kuriose kalinama daugiau negu 150 000 politinių kalinių, ir kad sudėjus duomenis apie visų kitų kategorijų kalinius, pvz., prievarta iš Kinijos Liaudies Respublikos išsiųstus asmenis, sulaikymo centruose turėtų būti kalinama apie 200 000 asmenų,

| P. | kadangi didelė dalis gyventojų badauja ir yra iš esmės priklausomi nuo tarptautinės pagalbos maistu ir kadangi Pasaulio maisto programos 2009 m. rugsėjo mėn. pranešime nurodoma, kad trečdalis Šiaurės Korėjos moterų ir vaikų nusilpę dėl prastos mitybos, |
| --- | --- |

P.

kadangi didelė dalis gyventojų badauja ir yra iš esmės priklausomi nuo tarptautinės pagalbos maistu ir kadangi Pasaulio maisto programos 2009 m. rugsėjo mėn. pranešime nurodoma, kad trečdalis Šiaurės Korėjos moterų ir vaikų nusilpę dėl prastos mitybos,

| Q. | kadangi visuomenė valdoma laikantis politikos, pagal kurią pirmenybę teikiama karinėms struktūroms, ir vadovaujantis vadinamąja čučhės (juche) ideologija, pagal kurią reikalaujama garbinti šalies vadovą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi visuomenė valdoma laikantis politikos, pagal kurią pirmenybę teikiama karinėms struktūroms, ir vadovaujantis vadinamąja čučhės (juche) ideologija, pagal kurią reikalaujama garbinti šalies vadovą,

| R. | kadangi remiantis patikimais pabėgusių asmenų pasakojimais vykdomos gyventojų mobilizavimo priverstiniams darbams kampanijos, o žmonių galimybės mokytis ir rasti darbą grindžiamos jų socialiniu statusu (songbun), kuri priklauso nuo jų arba jų šeimos lojalumo režimui, |
| --- | --- |

R.

kadangi remiantis patikimais pabėgusių asmenų pasakojimais vykdomos gyventojų mobilizavimo priverstiniams darbams kampanijos, o žmonių galimybės mokytis ir rasti darbą grindžiamos jų socialiniu statusu (songbun), kuri priklauso nuo jų arba jų šeimos lojalumo režimui,

| S. | kadangi 2009 m. lapkričio 30 d. pinigų reforma itin pakenkė jau ir šiaip smunkančiai ekonomikai ir dar labiau nuskurdino neprivilegijuotus visuomenės sluoksnius, taigi kilo didelis socialinis nepasitenkinimas, |
| --- | --- |

S.

kadangi 2009 m. lapkričio 30 d. pinigų reforma itin pakenkė jau ir šiaip smunkančiai ekonomikai ir dar labiau nuskurdino neprivilegijuotus visuomenės sluoksnius, taigi kilo didelis socialinis nepasitenkinimas,

| T. | kadangi jokiems užsienio žurnalistams neleidžiama be apribojimų atvykti į KLDR ir kadangi Korėjos centrinė žinių agentūra yra vienintelis visų Šiaurės Korėjos žiniasklaidos priemonių informacijos šaltinis, radijas ir televizija gali priimti signalus tik iš vyriausybės valdomų stočių, o užsienio programų transliacijos griežtai draudžiamos ir taikomos itin griežtos sankcijos; kadangi paprasti šalies gyventojai neturi galimybės naudotis internetu, |
| --- | --- |

T.

kadangi jokiems užsienio žurnalistams neleidžiama be apribojimų atvykti į KLDR ir kadangi Korėjos centrinė žinių agentūra yra vienintelis visų Šiaurės Korėjos žiniasklaidos priemonių informacijos šaltinis, radijas ir televizija gali priimti signalus tik iš vyriausybės valdomų stočių, o užsienio programų transliacijos griežtai draudžiamos ir taikomos itin griežtos sankcijos; kadangi paprasti šalies gyventojai neturi galimybės naudotis internetu,

| 1. | ragina KLDR nedelsiant nutraukti prieš savo šalies žmones vis dar vykdomus sunkius, sistemingus ir dažnus žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali būti įvertinti kaip nusikaltimai žmoniškumui ir atsižvelgiant į tai galėtų būti taikoma tarptautinė baudžiamoji jurisdikcija; |
| --- | --- |

1.

ragina KLDR nedelsiant nutraukti prieš savo šalies žmones vis dar vykdomus sunkius, sistemingus ir dažnus žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali būti įvertinti kaip nusikaltimai žmoniškumui ir atsižvelgiant į tai galėtų būti taikoma tarptautinė baudžiamoji jurisdikcija;

| 2. | ragina KLDR nedelsiant ir visam laikui nutraukti viešų egzekucijų vykdymą ir panaikinti mirties bausmės taikymą šalyje; |
| --- | --- |

2.

ragina KLDR nedelsiant ir visam laikui nutraukti viešų egzekucijų vykdymą ir panaikinti mirties bausmės taikymą šalyje;

| 3. | ragina KLDR nutraukti be teismo vykdomas egzekucijas ir prievartinius dingimus, nutraukti kankinimus ir priverstinį darbą, išlaisvinti politinius kalinius ir leisti savo piliečiams laisvai keliauti; |
| --- | --- |

3.

ragina KLDR nutraukti be teismo vykdomas egzekucijas ir prievartinius dingimus, nutraukti kankinimus ir priverstinį darbą, išlaisvinti politinius kalinius ir leisti savo piliečiams laisvai keliauti;

| 4. | ragina KLDR valdžios institucijas atsižvelgiant į poreikius užtikrinti visiems piliečiams prieigą prie maisto pagalbos ir humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

4.

ragina KLDR valdžios institucijas atsižvelgiant į poreikius užtikrinti visiems piliečiams prieigą prie maisto pagalbos ir humanitarinės pagalbos;

| 5. | ragina KLDR sudaryti sąlygas žodžio ir spaudos laisvei, ir taip pat užtikrinti savo piliečiams necenzūruojamą prieigą prie interneto; |
| --- | --- |

5.

ragina KLDR sudaryti sąlygas žodžio ir spaudos laisvei, ir taip pat užtikrinti savo piliečiams necenzūruojamą prieigą prie interneto;

| 6. | ragina ES paremti JT tyrimų komisijos įsteigimą, kad ji įvertintų ankstesnius ir dabartinius žmogaus teisių pažeidimus KLDR, siekiant nustatyti, kurie iš šių pažeidimų ir nebaudžiamumo atvejų, siejamų su piktnaudžiavimais, galėtų būti laikomi nusikaltimais žmoniškumui, ir ragina ES valstybes nares tuo tikslu paremti JT rezoliuciją Generalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

6.

ragina ES paremti JT tyrimų komisijos įsteigimą, kad ji įvertintų ankstesnius ir dabartinius žmogaus teisių pažeidimus KLDR, siekiant nustatyti, kurie iš šių pažeidimų ir nebaudžiamumo atvejų, siejamų su piktnaudžiavimais, galėtų būti laikomi nusikaltimais žmoniškumui, ir ragina ES valstybes nares tuo tikslu paremti JT rezoliuciją Generalinėje Asamblėjoje;

| 7. | atsižvelgdamas į padėties sunkumą, ragina ES paskirti specialųjį ES atstovą KLDR siekiant užtikrinti nuolatinį dėmesį ir koordinavimą Europos Sąjungos lygmeniu bei dalyvaujant svarbiausioms partnerėms, pvz., Jungtinėms Amerikos Valstijoms ir Korėjos Respublikai; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į padėties sunkumą, ragina ES paskirti specialųjį ES atstovą KLDR siekiant užtikrinti nuolatinį dėmesį ir koordinavimą Europos Sąjungos lygmeniu bei dalyvaujant svarbiausioms partnerėms, pvz., Jungtinėms Amerikos Valstijoms ir Korėjos Respublikai;

| 8. | ragina KLDR valdžios institucijas vykdyti Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės rekomendacijas ir visų pirma leisti Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui ir kitiems nepriklausomiems tarptautiniams ekspertams atlikti visų pobūdžių sulaikymo vietų patikrinimus ir leisti JT specialiesiems pranešėjams apsilankyti šalyje; |
| --- | --- |

8.

ragina KLDR valdžios institucijas vykdyti Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės rekomendacijas ir visų pirma leisti Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui ir kitiems nepriklausomiems tarptautiniams ekspertams atlikti visų pobūdžių sulaikymo vietų patikrinimus ir leisti JT specialiesiems pranešėjams apsilankyti šalyje;

| 9. | ragina KLDR vyriausybę užtikrinti išsamius tyrimus, kurių rezultatai būtų skaidrūs ir patenkinami, galutinai ir visiškai perduoti visą informaciją apie ES piliečius ir trečiųjų šalių piliečius, kurie, kaip įtariama, per pastaruosius dešimtmečius buvo pagrobti Šiaurės Korėjos valstybės pareigūnų, ir nedelsiant paleisti pagrobtus asmenis, kurie vis dar laikomi šalyje; |
| --- | --- |

9.

ragina KLDR vyriausybę užtikrinti išsamius tyrimus, kurių rezultatai būtų skaidrūs ir patenkinami, galutinai ir visiškai perduoti visą informaciją apie ES piliečius ir trečiųjų šalių piliečius, kurie, kaip įtariama, per pastaruosius dešimtmečius buvo pagrobti Šiaurės Korėjos valstybės pareigūnų, ir nedelsiant paleisti pagrobtus asmenis, kurie vis dar laikomi šalyje;

| 10. | ragina ES valstybes nares ir toliau teikti prieglobstį pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos ir veikti labiau sistemingai organizuojant Europos ir tarptautinio masto apsaugą pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos, bėgantiems nuo beviltiškos padėties savo šalyje, ir ragina Komisiją ir toliau teikti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, padedančioms pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos; |
| --- | --- |

10.

ragina ES valstybes nares ir toliau teikti prieglobstį pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos ir veikti labiau sistemingai organizuojant Europos ir tarptautinio masto apsaugą pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos, bėgantiems nuo beviltiškos padėties savo šalyje, ir ragina Komisiją ir toliau teikti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, padedančioms pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos;

| 11. | ragina KLR liautis suiminėjus ir grąžinus Šiaurės Korėjos pabėgėlius į KLDR ir įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal 1951 m. Pabėgėlių konvenciją ir jos 1976 m. protokolą, kad būtų sudarytos sąlygos Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisarui susitikti su Šiaurės Korėjos pabėgėliais, nustatyti jų statusą ir padėti jiems saugiai persikelti bei Šiaurės Korėjos moterims, ištekėjusioms už KLR piliečių, suteikti teisėtą gyventojo statusą; |
| --- | --- |

11.

ragina KLR liautis suiminėjus ir grąžinus Šiaurės Korėjos pabėgėlius į KLDR ir įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal 1951 m. Pabėgėlių konvenciją ir jos 1976 m. protokolą, kad būtų sudarytos sąlygos Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisarui susitikti su Šiaurės Korėjos pabėgėliais, nustatyti jų statusą ir padėti jiems saugiai persikelti bei Šiaurės Korėjos moterims, ištekėjusioms už KLR piliečių, suteikti teisėtą gyventojo statusą;

| 12. | ragina KLR panaudoti savo glaudžius ryšius su KLDR siekiant skatinti ekonomines ir socialines reformas šalyje, kad būtų pagerintos Šiaurės Korėjos gyventojų gyvenimo sąlygos ir socialinės teisės; |
| --- | --- |

12.

ragina KLR panaudoti savo glaudžius ryšius su KLDR siekiant skatinti ekonomines ir socialines reformas šalyje, kad būtų pagerintos Šiaurės Korėjos gyventojų gyvenimo sąlygos ir socialinės teisės;

| 13. | ragina Komisiją visų ES ir Kinijos aukšto lygio susitikimų ir ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais metu kelti klausimus dėl žmogaus teisių padėties KLDR ir dėl Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijos Liaudies Respublikoje; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją visų ES ir Kinijos aukšto lygio susitikimų ir ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais metu kelti klausimus dėl žmogaus teisių padėties KLDR ir dėl Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijos Liaudies Respublikoje;

| 14. | ragina Komisiją išsaugoti esamus humanitarinės pagalbos programas ir ryšių su KLDR palaikymo kanalus ir griežtai stebėti, kad maisto pagalbos paskirstymas ir humanitarinė pagalba Šiaurės Korėjoje atitiktų tarptautinius skaidrumo ir atskaitomybės standartus; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją išsaugoti esamus humanitarinės pagalbos programas ir ryšių su KLDR palaikymo kanalus ir griežtai stebėti, kad maisto pagalbos paskirstymas ir humanitarinė pagalba Šiaurės Korėjoje atitiktų tarptautinius skaidrumo ir atskaitomybės standartus;

| 15. | ragina Komisiją ir ES valstybes nares tęsti aktyvų dialogą ir toliau remti NVO ir pilietinės visuomenės veikėjus, kurie stengiasi užmegzti ryšius Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, siekiant skatinti pokyčius, dėl kurių pagerėtų žmogaus teisių aplinka; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir ES valstybes nares tęsti aktyvų dialogą ir toliau remti NVO ir pilietinės visuomenės veikėjus, kurie stengiasi užmegzti ryšius Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, siekiant skatinti pokyčius, dėl kurių pagerėtų žmogaus teisių aplinka;

| 16. | ragina Komisiją į ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimą įtraukti sąlygą dėl darbuotojų, dirbančių KLDR Kaesongo pramonės komplekse, teisių stebėsenos; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją į ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimą įtraukti sąlygą dėl darbuotojų, dirbančių KLDR Kaesongo pramonės komplekse, teisių stebėsenos;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybėms narėms ir šalims kandidatėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Korėjos Respublikos ir Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybėms, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybėms narėms ir šalims kandidatėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Korėjos Respublikos ir Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybėms, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. liepos 6 d., antradienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/137

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisPrašymas ginti Parlamento nario Valdemaro Tomaševskio imunitetą

P7_TA(2010)0252

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Valdemaro Tomaševskio imunitetą ir privilegijas (2010/2047(IMM))

2011/C 351 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Valdemaro Tomaševskio prašymą ginti jo imunitetą, perduotą Europos Parlamento pirmininkui 2010 m. vasario 2 d. ir paskelbtą per 2010 m. kovo 24 d. plenarinį posėdį,

susipažinęs su Valdemaro Tomaševskio paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Protokolo (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. priimtą Europos Parlamento narių statutą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7–0214/2010),

| A. | kadangi Valdemaras Tomaševskis yra Europos Parlamento narys, |
| --- | --- |

A.

kadangi Valdemaras Tomaševskis yra Europos Parlamento narys,

| B. | kadangi Valdemaras Tomaševskis nėra traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, kaip numatyta Protokolo 8 straipsnyje, ir kadangi jo atvejis nėra susijęs su parlamentiniu imunitetu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Valdemaras Tomaševskis nėra traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, kaip numatyta Protokolo 8 straipsnyje, ir kadangi jo atvejis nėra susijęs su parlamentiniu imunitetu,

| C. | kadangi, vadovaujantis Valstybės politikų elgesio kodekso (toliau – Elgesio kodeksą), patvirtinto 2006 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos įstatymu Nr. X-816, nuostatomis, kurių laikymąsi užtikrina politinė įstaiga Lietuvos Respublikos Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, įsteigta 2008 m. liepos 1 d. įstatymu (Nr. X-1777), šis kodeksas taip pat taikomas Lietuvoje išrinktiems Europos Parlamento nariams, |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis Valstybės politikų elgesio kodekso (toliau – Elgesio kodeksą), patvirtinto 2006 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos įstatymu Nr. X-816, nuostatomis, kurių laikymąsi užtikrina politinė įstaiga Lietuvos Respublikos Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, įsteigta 2008 m. liepos 1 d. įstatymu (Nr. X-1777), šis kodeksas taip pat taikomas Lietuvoje išrinktiems Europos Parlamento nariams,

| D. | kadangi 2010 m. sausio 22 d. Lietuvos Respublikos Vyriausioji tarnybinės etikos komisija priėmė sprendimą, kuriuo, vadovaujantis minėtuoju Elgesio kodeksu, Valdemarui Tomaševskiui pareiškiamas viešas įspėjimas dėl jo politinės veiklos einant Parlamento nario pareigas, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. sausio 22 d. Lietuvos Respublikos Vyriausioji tarnybinės etikos komisija priėmė sprendimą, kuriuo, vadovaujantis minėtuoju Elgesio kodeksu, Valdemarui Tomaševskiui pareiškiamas viešas įspėjimas dėl jo politinės veiklos einant Parlamento nario pareigas,

| E. | kadangi pagal Europos Parlamento narių statuto (1) 2 straipsnį „Parlamento nariai yra laisvi ir nepriklausomi“, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Europos Parlamento narių statuto (1) 2 straipsnį „Parlamento nariai yra laisvi ir nepriklausomi“,

| F. | atsižvelgiant į Sąjungos teisės viršenybės principą, |
| --- | --- |

F.

atsižvelgiant į Sąjungos teisės viršenybės principą,

| G. | kadangi minėtu sprendimu ir Lietuvos Respublikos įstatymais, kuriais grindžiamas šis sprendimas, pažeidžiama Europos Sąjungos teisė ir pažeidžiami Europos Parlamento nario laisvės ir nepriklausomumo principai, įtvirtinti Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje, |
| --- | --- |

G.

kadangi minėtu sprendimu ir Lietuvos Respublikos įstatymais, kuriais grindžiamas šis sprendimas, pažeidžiama Europos Sąjungos teisė ir pažeidžiami Europos Parlamento nario laisvės ir nepriklausomumo principai, įtvirtinti Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje,

| H. | kadangi pažeidimo procedūrą Lietuvos Respublikos atžvilgiu turėtų pradėti Komisija, kuri yra Sutarčių sergėtoja, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsniu, |
| --- | --- |

H.

kadangi pažeidimo procedūrą Lietuvos Respublikos atžvilgiu turėtų pradėti Komisija, kuri yra Sutarčių sergėtoja, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsniu,

| 1. | prašo Komisijos kreiptis į Lietuvos valdžios institucijas, siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos teisę, ir prireikus pradėti Sąjungos teisės pažeidimo procedūrą, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnyje; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos kreiptis į Lietuvos valdžios institucijas, siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos teisę, ir prireikus pradėti Sąjungos teisės pažeidimo procedūrą, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnyje;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas Komisijai ir atitinkamoms Lietuvos Respublikos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas Komisijai ir atitinkamoms Lietuvos Respublikos valdžios institucijoms.

---

(1)  OL L 262, 2005 10 7, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. liepos 6 d., antradienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/139

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisValstybių narių prisijungimas prie 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje pasirašytos Konvencijos dėl tarptautinių parodų ***

P7_TA(2010)0248

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo valstybėms narėms leidžiama prisijungti prie Konvencijos dėl tarptautinių parodų, pasirašytos 1928 m. lapkričio 22 d. Paryžiuje ir papildytos 1948 m. gegužės 10 d., 1966 m. lapkričio 16 d., 1972 m. lapkričio 30 d. protokolais bei 1982 m. birželio 24 d. ir 1988 m. gegužės 31 d. pakeitimais, projekto (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

2011/C 351 E/23

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08100/2010),

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0105/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 ir 90 straipsnius,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0201/2010),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/140

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisViduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto pakrančių zonos valdymo sudarymas ***

P7_TA(2010)0249

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

2011/C 351 E/24

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09132/2010),

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7–0191/2010),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/140

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisES ir Islandijos bei Norvegijos susitarimas dėl Tarybos sprendimų 2008/615/TVR ir 2008/616/TVR tam tikrų nuostatų taikymo ***

P7_TA(2010)0250

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Islandijos bei Norvegijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo tam tikrų nuostatų taikymo sudarymo projekto (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

2011/C 351 E/25

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Islandijos bei Norvegijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo Nr. 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo tam tikrų nuostatų taikymo projektą (05060/2009),

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05309/2010),

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktą bei 87 straipsnio 2 dalies a punktą (C7–0031/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0173/2010),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Islandijos ir Norvegijos vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Islandijos ir Norvegijos vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/141

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisŠveicarijos ir Lichtenšteino dalyvavimas agentūros FRONTEX veikloje ***

P7_TA(2010)0251

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

2011/C 351 E/26

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo projektą (10701/2009),

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2009)0255),

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05707/2010),

atsižvelgdamas į EB sutarties 62 straipsnio 2 dalies a punktą ir 66 straipsnį, taikomus kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 3 dalies pirma pastraipa, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0217/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punktą ir 74 straipsnį, taikomus kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0172/2010),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/142

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisStatistinių duomenų kokybė taikant perviršinio deficito procedūrą *

P7_TA(2010)0253

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

2011/C 351 E/27

(Konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0053),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 14 dalies trečią pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0064/2010),

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0220/2010),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Nepaisydama jau 2004 m. paskelbtų Komisijos (Eurostato) įspėjimų ir Komisijos raginimų imtis veiksmų šioje srityje, kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 22 d. Komisijos komunikate „Europos fiskalinės statistikos valdymo strategijos link“ (2), Taryba nesiėmė vykdyti jau tuo metu vėluojančių finansinės statistikos valdymo reformų. Jei būtų laiku imtasi atitinkamų veiksmų, būtų daug anksčiau pastebėta, kad pranešimuose apie valstybės deficitą nurodomi klaidingi duomenys, ir būtų buvę galima bent jau sušvelninti dėl to kilusią krizę. Atsižvelgiant į tai, itin svarbu, kad Komisijai (Eurostatui) būtų suteikti atitinkami įgaliojimai, kad ji būtų tinkamai aprūpinta personalu ir kad būtų užtikrinta kuo didesnė jo nepriklausomybė. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Nepaisydama jau 2004 m. paskelbtų Komisijos (Eurostato) įspėjimų ir Komisijos raginimų imtis veiksmų šioje srityje, kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 22 d. Komisijos komunikate „Europos fiskalinės statistikos valdymo strategijos link“ (2), Taryba nesiėmė vykdyti jau tuo metu vėluojančių finansinės statistikos valdymo reformų. Jei būtų laiku imtasi atitinkamų veiksmų, būtų daug anksčiau pastebėta, kad pranešimuose apie valstybės deficitą nurodomi klaidingi duomenys, ir būtų buvę galima bent jau sušvelninti dėl to kilusią krizę. Atsižvelgiant į tai, itin svarbu, kad Komisijai (Eurostatui) būtų suteikti atitinkami įgaliojimai, kad ji būtų tinkamai aprūpinta personalu ir kad būtų užtikrinta kuo didesnė jo nepriklausomybė.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (1b) | Komisija turėtų įvertinti, kokios tvarkos iki šiol buvo laikomasi renkant ir vertinant finansinius statistikos duomenis iš valstybių narių, ir padaryti atitinkamas išvadas. Šios išvados turėtų būti pateiktos Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

(1b)

Komisija turėtų įvertinti, kokios tvarkos iki šiol buvo laikomasi renkant ir vertinant finansinius statistikos duomenis iš valstybių narių, ir padaryti atitinkamas išvadas. Šios išvados turėtų būti pateiktos Europos Parlamentui.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Peržiūrėta fiskalinės statistikos valdymo sistema apskritai veikė gerai ir ja pasiekta gerų rezultatų, susijusių su svarbių fiskalinių duomenų apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą teikimu
  . Visų pirma valstybės narės daugiausia
  įrodė, kad glaudžiai ir sąžiningai bendradarbiauja ir gali teikti kokybiškus fiskalinius duomenis. |
| --- | --- |

(3)

Peržiūrėta fiskalinės statistikos valdymo sistema apskritai veikė gerai ir ja pasiekta gerų rezultatų, susijusių su svarbių fiskalinių duomenų apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą teikimu
  . Visų pirma valstybės narės daugiausia
  įrodė, kad glaudžiai ir sąžiningai bendradarbiauja ir gali teikti kokybiškus fiskalinius duomenis.

| (3) | Nors
  peržiūrėta fiskalinės statistikos valdymo sistema apskritai veikė gerai ir ja pasiekta gerų rezultatų, susijusių su svarbių fiskalinių duomenų apie valdžios sektoriaus deficitą ir valstybės skolą teikimu
  , ir dauguma valstybių narių
  įrodė, kad glaudžiai ir sąžiningai bendradarbiauja ir gali teikti kokybiškus fiskalinius duomenis
  , reikėjo pasinaudoti ankstesnėmis galimybėmis užtikrinti, kad Komisijai (Eurostatui) būtų teikiami geresnės kokybės ir išsamesni duomenys. |
| --- | --- |

(3)

Nors
  peržiūrėta fiskalinės statistikos valdymo sistema apskritai veikė gerai ir ja pasiekta gerų rezultatų, susijusių su svarbių fiskalinių duomenų apie valdžios sektoriaus deficitą ir valstybės skolą teikimu
  , ir dauguma valstybių narių
  įrodė, kad glaudžiai ir sąžiningai bendradarbiauja ir gali teikti kokybiškus fiskalinius duomenis
  , reikėjo pasinaudoti ankstesnėmis galimybėmis užtikrinti, kad Komisijai (Eurostatui) būtų teikiami geresnės kokybės ir išsamesni duomenys.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Tačiau iš naujausių pokyčių taip pat aiškiai matyti, kad dabartine fiskalinės statistikos valdymo sistema vis dar tiek, kiek būtina, nesumažinamas pavojus dėl Komisijai tyčia pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau iš naujausių pokyčių taip pat aiškiai matyti, kad dabartine fiskalinės statistikos valdymo sistema vis dar tiek, kiek būtina, nesumažinamas pavojus dėl Komisijai tyčia pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų.

| (4) | Tačiau iš naujausių pokyčių
  Sąjungoje
  taip pat aiškiai matyti, kad taikant dabartinę fiskalinės statistikos valdymo sistemą vis dar tiek, kiek būtina, nesumažinamas pavojus dėl Komisijai tyčia pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau iš naujausių pokyčių
  Sąjungoje
  taip pat aiškiai matyti, kad taikant dabartinę fiskalinės statistikos valdymo sistemą vis dar tiek, kiek būtina, nesumažinamas pavojus dėl Komisijai tyčia pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Komisijos (Eurostato) Sąjungos lygmeniu skelbiamos statistikos patikimumas tiesiogiai priklauso nuo valstybių narių nacionaliniu lygmeniu surenkamų statistinių duomenų patikimumo. |
| --- | --- |

(4a)

Komisijos (Eurostato) Sąjungos lygmeniu skelbiamos statistikos patikimumas tiesiogiai priklauso nuo valstybių narių nacionaliniu lygmeniu surenkamų statistinių duomenų patikimumo.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4b) | Itin svarbu užtikrinti visų nacionalinių viešųjų statistikos įstaigų institucinę nepriklausomybę, kad atitinkamos vyriausybės negalėtų joms daryti nederamo spaudimo. |
| --- | --- |

(4b)

Itin svarbu užtikrinti visų nacionalinių viešųjų statistikos įstaigų institucinę nepriklausomybę, kad atitinkamos vyriausybės negalėtų joms daryti nederamo spaudimo.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Atsižvelgiant į tai, Komisija (Eurostatas) turėtų turėti papildomų teisių gauti išsamesnės informacijos, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į tai, Komisija (Eurostatas) turėtų turėti papildomų teisių gauti išsamesnės informacijos, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti.

| (5) | Atsižvelgiant į tai, Komisija (Eurostatas) turėtų turėti papildomų teisių gauti išsamesnės informacijos, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti.
  Itin svarbu, kad iš valstybių narių gautais duomenimis per tinkamą laiką būtų pasidalijama su Europos centrinio banko Statistikos generaliniu direktoratu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į tai, Komisija (Eurostatas) turėtų turėti papildomų teisių gauti išsamesnės informacijos, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti.
  Itin svarbu, kad iš valstybių narių gautais duomenimis per tinkamą laiką būtų pasidalijama su Europos centrinio banko Statistikos generaliniu direktoratu.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Norint užtikrinti ekonominių duomenų palyginamumą būtina turėti bendrą metodologiją. Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų skatinti suvienodinti statistikos duomenų rinkimą. |
| --- | --- |

(5a)

Norint užtikrinti ekonominių duomenų palyginamumą būtina turėti bendrą metodologiją. Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų skatinti suvienodinti statistikos duomenų rinkimą.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Vizitų metodologijos tikslais valstybėje narėje, kurios statistinė informacija tikrinama, metu Komisija (Eurostatas) turėtų turėti teisę gauti centrinės, regioninės, vietinės ir socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant pagrindžiančią išsamią apskaitos informaciją, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos ir statistinių duomenų konfidencialumo. |
| --- | --- |

(6)

Vizitų metodologijos tikslais valstybėje narėje, kurios statistinė informacija tikrinama, metu Komisija (Eurostatas) turėtų turėti teisę gauti centrinės, regioninės, vietinės ir socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant pagrindžiančią išsamią apskaitos informaciją, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos ir statistinių duomenų konfidencialumo.

| (6) | Vizitų metodologijos tikslais valstybėje narėje, kurios statistinė informacija tikrinama, metu Komisija (Eurostatas) turėtų turėti teisę gauti centrinės, regioninės, vietinės ir socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant pagrindžiančią išsamią apskaitos informaciją, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją
  , įskaitant informaciją apie nebalansines operacijas,
  laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos ir statistinių duomenų konfidencialumo. |
| --- | --- |

(6)

Vizitų metodologijos tikslais valstybėje narėje, kurios statistinė informacija tikrinama, metu Komisija (Eurostatas) turėtų turėti teisę gauti centrinės, regioninės, vietinės ir socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant pagrindžiančią išsamią apskaitos informaciją, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją
  , įskaitant informaciją apie nebalansines operacijas,
  laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos ir statistinių duomenų konfidencialumo.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Norint užtikrinti, kad Komisija (Eurostatas) galėtų atsakingai vykdyti išplėstas kontrolės funkcijas, būtina padidinti atitinkamų skyrių kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Šis personalo padidinimas ir susijusios išlaidos turėtų būti padengtos perskirsčius Komisijos biudžeto lėšas ir etatus. |
| --- | --- |

(6a)

Norint užtikrinti, kad Komisija (Eurostatas) galėtų atsakingai vykdyti išplėstas kontrolės funkcijas, būtina padidinti atitinkamų skyrių kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Šis personalo padidinimas ir susijusios išlaidos turėtų būti padengtos perskirsčius Komisijos biudžeto lėšas ir etatus.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis kontrolės tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais. |
| --- | --- |

(7)

Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis kontrolės tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais.

| (7) | Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis kontrolės tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais.
  Atliekant biudžeto vertinimą turėtų būti remiamasi laikotarpio vidurio analize ir daugiametėmis programomis. |
| --- | --- |

(7)

Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis kontrolės tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais.
  Atliekant biudžeto vertinimą turėtų būti remiamasi laikotarpio vidurio analize ir daugiametėmis programomis.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Valstybės narės turėtų teikti Komisijai (Eurostatui) visą statistinę ir biudžeto informaciją pagal suvienodintą ir tarptautiniu lygmeniu pripažintą apskaitos metodą. |
| --- | --- |

(8a)

Valstybės narės turėtų teikti Komisijai (Eurostatui) visą statistinę ir biudžeto informaciją pagal suvienodintą ir tarptautiniu lygmeniu pripažintą apskaitos metodą.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8b) | Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pagal Stabilumo ir augimo paktą nustatyti sankcijas dėl valstybių narių pateiktos klaidinančios makroekonominės statistikos. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę taikyti šias sankcijas valstybėms narėms, kurios klastoja makroekonominę statistiką, susijusią su jų biudžeto deficitu ir valdžios sektoriaus skola. |
| --- | --- |

(8b)

Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pagal Stabilumo ir augimo paktą nustatyti sankcijas dėl valstybių narių pateiktos klaidinančios makroekonominės statistikos. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę taikyti šias sankcijas valstybėms narėms, kurios klastoja makroekonominę statistiką, susijusią su jų biudžeto deficitu ir valdžios sektoriaus skola.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

2 straipsnio 1 dalis

| -1) | 2 straipsnio 1 dalis pakeičiama šuo tekstu:



  „1.   Duomenys apie numatomą valdžios sektoriaus biudžeto deficitą ir valdžios sektoriaus skolos lygį – tai valstybių narių nustatyti einamųjų metų duomenys. Tai yra naujausios oficialios prognozės, atsižvelgiant į naujausius sprendimus dėl biudžeto, ekonominius pokyčius ir perspektyvas bei mėnesinius ir ketvirčio rezultatus. Šie duomenys parengiami kiek įmanoma prieš pat duomenų pateikimo terminą.“ |
| --- | --- |

-1)

2 straipsnio 1 dalis pakeičiama šuo tekstu:

„1.   Duomenys apie numatomą valdžios sektoriaus biudžeto deficitą ir valdžios sektoriaus skolos lygį – tai valstybių narių nustatyti einamųjų metų duomenys. Tai yra naujausios oficialios prognozės, atsižvelgiant į naujausius sprendimus dėl biudžeto, ekonominius pokyčius ir perspektyvas bei mėnesinius ir ketvirčio rezultatus. Šie duomenys parengiami kiek įmanoma prieš pat duomenų pateikimo terminą.“

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

8 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

2.   Valstybės narės kuo skubiau suteikia Komisijai (Eurostatui) galimybę gauti visą
  reikalingą
  informaciją, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti
  , įskaitant statistikos informaciją, kaip antai
  nacionalinių sąskaitų duomenys
  ,
  duomenų šaltinių ir metodų aprašai
  ,
  pranešimo pagal perviršinio deficito procedūrą lentelės
  ,
  su pranešimais susiję papildomi klausimynai ir paaiškinimai.

2.   Valstybės narės kuo skubiau suteikia Komisijai (Eurostatui) galimybę gauti visą
  statistinę ir biudžeto informaciją
  , kuri būtina duomenų kokybei įvertinti.
  Ši informacija teikiama pagal suvienodintą ir tarptautiniu lygmeniu pripažintą apskaitos metodą, dėl kurio susitarta su Komisija (Eurostatu). Statistinė ir biudžeto informacija, be kita ko, yra:

| a) | nacionalinių sąskaitų duomenys
  ; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių sąskaitų duomenys
  ;

| b
  ) | duomenų šaltinių ir metodų aprašai
  ; |
| --- | --- |

b
  )

duomenų šaltinių ir metodų aprašai
  ;

| c) | pranešimo pagal perviršinio deficito procedūrą
  (PDP)
  lentelės
  ; |
| --- | --- |

c)

pranešimo pagal perviršinio deficito procedūrą
  (PDP)
  lentelės
  ;

| d) | su
  PDP
  pranešimais susiję papildomi klausimynai ir paaiškinimai
  ; |
| --- | --- |

d)

su
  PDP
  pranešimais susiję papildomi klausimynai ir paaiškinimai
  ;

| e) | bendrosios audito tarnybos, Finansų ministerijos ar atitinkamos regioninės valdžios institucijos pateikta informacija apie valstybės narės nacionalinio ir regioninio biudžeto vykdymą; |
| --- | --- |

e)

bendrosios audito tarnybos, Finansų ministerijos ar atitinkamos regioninės valdžios institucijos pateikta informacija apie valstybės narės nacionalinio ir regioninio biudžeto vykdymą;

| f) | biudžete nenumatytų įstaigų arba ne pelno organizacijų ir panašių institucijų, kurios priskirtos valdžios sektoriui pagal nacionalines sąskaitas, sąskaitos; |
| --- | --- |

f)

biudžete nenumatytų įstaigų arba ne pelno organizacijų ir panašių institucijų, kurios priskirtos valdžios sektoriui pagal nacionalines sąskaitas, sąskaitos;

| g) | išsami informacija apie bet kokio pobūdžio nebalansines įstaigas; |
| --- | --- |

g)

išsami informacija apie bet kokio pobūdžio nebalansines įstaigas;

| h) | socialinio draudimo fondų sąskaitos ir |
| --- | --- |

h)

socialinio draudimo fondų sąskaitos ir

| i) | vietos valdžios tyrimai. |
| --- | --- |

i)

vietos valdžios tyrimai.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

3.   Vizitai metodologijos tikslais yra skirti stebėti procesus ir tikrinti sąskaitas, kuriomis pagrindžiami pateikti faktiniai duomenys, ir padaryti išsamias išvadas dėl pateikiamų duomenų kokybės, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalyje.

3.   Vizitai metodologijos tikslais
  gali būti atliekami iš anksto nepranešus
  ir yra skirti stebėti procesus
  , įskaitant nacionalinių statistikos institucijų nepriklausomybę nuo vyriausybės,
  ir tikrinti sąskaitas, kuriomis pagrindžiami pateikti faktiniai duomenys, ir padaryti išsamias išvadas dėl pateikiamų duomenų kokybės, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalyje.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

Vizitai metodologijos tikslais rengiami tik
  išskirtiniais
  atvejais, kai
  aiškiai nustatytas
  didelis pavojus ar problemos dėl duomenų kokybės.

Vizitai metodologijos tikslais
  , apie kuriuos iš anksto pranešama arba nepranešama,
  rengiami tik atvejais, kai
  įtariama, jog yra
  didelis pavojus ar problemos dėl duomenų kokybės.
  Komisija nustato atvejų, kai manoma, kad yra didelis pavojus ar problema, susiję su duomenų kokybe, sąrašą. Šis sąrašas nustatomas po konsultacijų su PFBK.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

12 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

1.   Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės suteikia jai nacionalinių sąskaitų ekspertų pagalbą, taip pat ir rengiant vizitus metodologijos tikslais. Atlikdami pareigas šie ekspertai teikia nepriklausomą nuomonę. Šių nacionalinės apskaitos ekspertų sąrašas sudaromas remiantis nacionalinių institucijų, atsakingų už pranešimų apie perviršinį deficitą teikimą, Komisijai (Eurostatui) siunčiamais pasiūlymais.

1.   Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės suteikia jai nacionalinių sąskaitų ekspertų pagalbą, taip pat ir rengiant vizitus metodologijos tikslais,
  apie kuriuos taip pat gali būti iš anksto nepranešama.
  Atlikdami pareigas šie ekspertai teikia nepriklausomą nuomonę
  ir dalyvauja specialiuose mokymuose, siekiant užtikrinti aukšto lygio kvalifikaciją ir nešališkumą
  . Šių nacionalinės apskaitos ekspertų sąrašas sudaromas remiantis nacionalinių institucijų, atsakingų už pranešimų apie perviršinį deficitą teikimą, Komisijai (Eurostatui) siunčiamais pasiūlymais.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

12 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

2.   Vizitų metodologijos tikslais metu Komisija (Eurostatas) turi teisę gauti visų centrinės, regioninės, vietinės ar socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant nuostatas dėl pagrindžiančios išsamios apskaitos informacijos, kaip antai sandoriai ir balansai, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, kaip antai analitiniai dokumentai ir kitų viešųjų įstaigų apskaitos duomenys.

2.   Vizitų metodologijos tikslais
  , kurie gali būti atliekami ir iš anksto nepranešus,
  metu Komisija (Eurostatas) turi teisę gauti visų centrinės, regioninės, vietinės ar socialinės apsaugos
  (įskaitant valstybinį pensijų fondą)
  valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant nuostatas dėl pagrindžiančios išsamios apskaitos informacijos, kaip antai sandoriai ir balansai, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, kaip antai analitiniai dokumentai ir kitų viešųjų įstaigų apskaitos duomenys.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

12 straipsnio 2 dalies 1a pastraipa (nauja)

Vizitų metodologijos tikslais metu Europos centrinio banko atstovai gali dalyvauti ir padėti Komisijos (Eurostato) pareigūnams.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

12 straipsnio 2 dalies 1 b pastraipa (nauja)

Komisija (Eurostatas) gali atlikti patikras vietoje ir rengti susitikimus su bet kokia organizacija, kai, jos manymu, tai svarbu atliekant savo funkcijas.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

12 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, reikalingų palengvinti vizitus metodologijos tikslais. Šie vizitai gali būti rengiami nacionalinėse institucijose, kurios dalyvauja pateikiant duomenis, susijusius su perviršinio deficito procedūra, ir visose tarnybose, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su valdžios sektoriaus sąskaitų ir duomenų, susijusių su valdžios sektoriaus skola, rengimu. Valstybės narės užtikrina, kad tos nacionalinės institucijos bei tarnybos ir, prireikus, jų nacionalinės institucijos, atsakingos už viešųjų sąskaitų kontrolę, suteiktų Komisijos pareigūnams ar kitiems 1 dalyje nurodytiems ekspertams pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti, taip pat ir pateikiant turimus dokumentus, pagrindžiančius pateiktus duomenis apie faktinį biudžeto deficitą ir skolą bei tuos duomenis pagrindžiančias valdžios sektoriaus sąskaitas. Konfidencialūs nacionalinės statistikos sistemos duomenys pateikiami tik Komisijai (Eurostatui).

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, reikalingų palengvinti vizitus metodologijos tikslais
  , kurie gali būti atliekami ir iš anksto nepranešus
  . Šie vizitai gali būti rengiami nacionalinėse institucijose, kurios dalyvauja pateikiant duomenis, susijusius su perviršinio deficito procedūra, ir visose tarnybose, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su valdžios sektoriaus sąskaitų ir duomenų, susijusių su valdžios sektoriaus skola, rengimu. Valstybės narės užtikrina, kad tos nacionalinės institucijos bei tarnybos ir, prireikus, jų nacionalinės institucijos, atsakingos už viešųjų sąskaitų kontrolę, suteiktų Komisijos pareigūnams ar kitiems 1 dalyje nurodytiems ekspertams pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti, taip pat ir pateikiant turimus dokumentus, pagrindžiančius pateiktus duomenis apie faktinį biudžeto deficitą ir skolą bei tuos duomenis pagrindžiančias valdžios sektoriaus sąskaitas. Konfidencialūs nacionalinės statistikos sistemos duomenys pateikiami tik Komisijai (Eurostatui).

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 479/2009

16 straipsnio 1 dalis

| 5a) | 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:



  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai (Eurostatui) faktiniai duomenys būtų pateikti laikantis 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3) 2 ir 12 straipsniuose nustatytų principų. Šiuo tikslu nacionalinės statistikos institucijos yra atsakingos už tai, kad pateikti duomenys atitiktų šio reglamento 1 straipsnio reikalavimus bei ESS 95 apskaitos taisykles, kuriomis remiantis rengiami duomenys. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms statistikos institucijoms būtų suteikta prieiga prie bet kokios susijusios informacijos, būtinos šiai užduočiai atlikti. |
| --- | --- |

5a)

16 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai (Eurostatui) faktiniai duomenys būtų pateikti laikantis 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3) 2 ir 12 straipsniuose nustatytų principų. Šiuo tikslu nacionalinės statistikos institucijos yra atsakingos už tai, kad pateikti duomenys atitiktų šio reglamento 1 straipsnio reikalavimus bei ESS 95 apskaitos taisykles, kuriomis remiantis rengiami duomenys. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms statistikos institucijoms būtų suteikta prieiga prie bet kokios susijusios informacijos, būtinos šiai užduočiai atlikti.

---

(1)  OL C 103, 2010 4 22, p. 1.

(2)  
  COM(2004)0832.

(3)  

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.“

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/149

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisMiesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***II

P7_TA(2010)0256

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

2011/C 351 E/28

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05218/3/2010 – C7 - 0077),

atsižvelgdamas Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0817),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0469/2008),

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0174/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  2009 m. balandžio 23 d. priimti tekstai, P6_TA(2009)0281.

(2)  OL C 317, 2009 12 23, p. 99.

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisP7_TC2-COD(2008)0237

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjungos veiksmais miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, panašų į kitose transporto rūšyse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį, nesvarbu, kur jie keliautų. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos veiksmais miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, panašų į kitose transporto rūšyse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį, nesvarbu, kur jie keliautų. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus.

| (2) | Kadangi miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais vykstantis keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, visiems keleiviams turėtų būti užtikrinamas būtiniausias apsaugos lygis. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais vykstantis keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, visiems keleiviams turėtų būti užtikrinamas būtiniausias apsaugos lygis.

| (3) | Nustatant Sąjungos priemones, kuriomis siekiama geriau užtikrinti keleivių teises miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų sektoriuje, turėtų būti atsižvelgta į specifines šio sektoriaus, kurį daugiausia sudaro mažosios ir vidutinės įmonės, ypatybes. |
| --- | --- |

(3)

Nustatant Sąjungos priemones, kuriomis siekiama geriau užtikrinti keleivių teises miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų sektoriuje, turėtų būti atsižvelgta į specifines šio sektoriaus, kurį daugiausia sudaro mažosios ir vidutinės įmonės, ypatybes.

| (4) | Atsižvelgiant į specifines specialių reguliarių paslaugų ir vežimo savo sąskaita veiklos ypatybes, šios vežimo rūšys neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Specialioms reguliarioms paslaugoms turėtų būti priskiriamos neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų vežimui skirtos paslaugos, darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal, moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į specifines specialių reguliarių paslaugų ir vežimo savo sąskaita veiklos ypatybes, šios vežimo rūšys neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Specialioms reguliarioms paslaugoms turėtų būti priskiriamos neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų vežimui skirtos paslaugos, darbuotojų vežimas iš namų į darbovietę ir atgal, moksleivių ir studentų vežimas į mokymo įstaigą ir atgal.

| (5) | Atsižvelgiant į specifines reguliarių vežimo miesto, priemiestinio ir regioninio susisiekimo maršrutais paslaugų ypatybes,
  kurios sudaro paslaugų, įtrauktų į vežimo miesto ir priemiestinio susisiekimo maršrutais paslaugas, dalį,
  valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė šioms transporto rūšims netaikyti ▐ šio reglamento dalies. Nustatydamos, kurias paslaugas priskirti reguliarioms vežimo miesto, priemiestinio ir regioninio susisiekimo maršrutais paslaugoms, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tokius kriterijus kaip antai
  administracinis suskirstymas, geografinė padėtis,
  atstumas, paslaugų teikimo dažnumas, pagal tvarkaraštį numatytų sustojimų skaičius, naudojamų miesto arba tolimojo susisiekimo autobusų tipas, bilietų pardavimo sistemos, skirtingas keleivių skaičius piko ir ne piko laikotarpiais, vežimo autobusais taisyklės ir tvarkaraščiai. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į specifines reguliarių vežimo miesto, priemiestinio ir regioninio susisiekimo maršrutais paslaugų ypatybes,
  kurios sudaro paslaugų, įtrauktų į vežimo miesto ir priemiestinio susisiekimo maršrutais paslaugas, dalį,
  valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė šioms transporto rūšims netaikyti ▐ šio reglamento dalies. Nustatydamos, kurias paslaugas priskirti reguliarioms vežimo miesto, priemiestinio ir regioninio susisiekimo maršrutais paslaugoms, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tokius kriterijus kaip antai
  administracinis suskirstymas, geografinė padėtis,
  atstumas, paslaugų teikimo dažnumas, pagal tvarkaraštį numatytų sustojimų skaičius, naudojamų miesto arba tolimojo susisiekimo autobusų tipas, bilietų pardavimo sistemos, skirtingas keleivių skaičius piko ir ne piko laikotarpiais, vežimo autobusais taisyklės ir tvarkaraščiai.

| (6) | Įvykus nelaimingam atsitikimui, dėl kurio keleivis mirė arba buvo sužalotas, keleiviams turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti atsakomybės taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitų rūšių transportui
  . |
| --- | --- |

(6)

Įvykus nelaimingam atsitikimui, dėl kurio keleivis mirė arba buvo sužalotas, keleiviams turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti atsakomybės taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitų rūšių transportui
  .

| (7) | Vežėjai turėtų atsakyti už pamestą arba sugadintą keleivių bagažą remdamiesi taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitų rūšių transportui
  . |
| --- | --- |

(7)

Vežėjai turėtų atsakyti už pamestą arba sugadintą keleivių bagažą remdamiesi taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitų rūšių transportui
  .

| (8) | Vadovaujantis taikoma nacionaline teise keleiviai turėtų turėti teisę ne tik į kompensaciją mirties ar kūno sužalojimo arba bagažo dingimo ar jo sugadinimo dėl nelaimingų atsitikimų, įvykusių važiuojant miesto ar tolimojo susisiekimo autobusu, atveju, bet ir į pagalbą, kad būtų patenkinti skubūs jų praktiniai
  ir ekonominiai
  poreikiai po nelaimingo atsitikimo. Tokia pagalba
  turėtų, prireikus,
  apimti pirmąją pagalbą, apgyvendinimą, maitinimą, aprūpinimą drabužiais
  ,
  vežimą
  ir laidojimo išlaidas. Keleivių mirties ir kūno sužalojimo atveju, vežėjai papildomai moka patirtai žalai proporcingas išankstines išmokas, skirtas patenkinti skubius ekonominius poreikius, jei yra prima facieįrodymų dėl to, kad nelaimingą atsitikimą sukėlė vežėjas. |
| --- | --- |

(8)

Vadovaujantis taikoma nacionaline teise keleiviai turėtų turėti teisę ne tik į kompensaciją mirties ar kūno sužalojimo arba bagažo dingimo ar jo sugadinimo dėl nelaimingų atsitikimų, įvykusių važiuojant miesto ar tolimojo susisiekimo autobusu, atveju, bet ir į pagalbą, kad būtų patenkinti skubūs jų praktiniai
  ir ekonominiai
  poreikiai po nelaimingo atsitikimo. Tokia pagalba
  turėtų, prireikus,
  apimti pirmąją pagalbą, apgyvendinimą, maitinimą, aprūpinimą drabužiais
  ,
  vežimą
  ir laidojimo išlaidas. Keleivių mirties ir kūno sužalojimo atveju, vežėjai papildomai moka patirtai žalai proporcingas išankstines išmokas, skirtas patenkinti skubius ekonominius poreikius, jei yra prima facieįrodymų dėl to, kad nelaimingą atsitikimą sukėlė vežėjas.

| (9) | Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiamos paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl neįgalieji ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turėtų turėti tokias pačias galimybes naudotis vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais paslaugomis, kaip ir kiti piliečiai. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą, kaip ir kiti piliečiai. |
| --- | --- |

(9)

Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiamos paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl neįgalieji ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turėtų turėti tokias pačias galimybes naudotis vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais paslaugomis, kaip ir kiti piliečiai. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą, kaip ir kiti piliečiai.

| (10) | Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims panašias galimybes keliauti miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais, kaip ir kitiems piliečiams, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tie asmenys turėtų būti priimami vežti, ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios ar riboto judumo, nebent tai būtų daroma dėl saugos sumetimų arba transporto priemonių konstrukcija ar infrastruktūra pagrįstų priežasčių. Vadovaujantis atitinkamais teisės aktais dėl darbuotojų, neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų apsaugos, jie turėtų turėti teisę naudotis pagalba stotyse ir transporto priemonėse. Socialinės įtraukties sumetimais atitinkami asmenys pagalbą turėtų gauti nemokamai. Vežėjai turėtų nustatyti prieigos sąlygas, pageidautina remdamiesi Europos standartizacijos sistema. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims panašias galimybes keliauti miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais, kaip ir kitiems piliečiams, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tie asmenys turėtų būti priimami vežti, ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios ar riboto judumo, nebent tai būtų daroma dėl saugos sumetimų arba transporto priemonių konstrukcija ar infrastruktūra pagrįstų priežasčių. Vadovaujantis atitinkamais teisės aktais dėl darbuotojų, neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų apsaugos, jie turėtų turėti teisę naudotis pagalba stotyse ir transporto priemonėse. Socialinės įtraukties sumetimais atitinkami asmenys pagalbą turėtų gauti nemokamai. Vežėjai turėtų nustatyti prieigos sąlygas, pageidautina remdamiesi Europos standartizacijos sistema.

| (11) | Stotis valdančios įstaigos, priimdamos sprendimą dėl naujų stočių projektų arba iš esmės jas atnaujindamos, turėtų
  be išlygų
  atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius
  pagal reikalavimus pritaikyti projektą visiems naudotojams, ir tai turėtų būti esminė sprendimo priėmimo sąlyga
  . Bet kuriuo atveju stotis valdančios įstaigos turėtų nurodyti vietas, kuriose tokie asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos. |
| --- | --- |

(11)

Stotis valdančios įstaigos, priimdamos sprendimą dėl naujų stočių projektų arba iš esmės jas atnaujindamos, turėtų
  be išlygų
  atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius
  pagal reikalavimus pritaikyti projektą visiems naudotojams, ir tai turėtų būti esminė sprendimo priėmimo sąlyga
  . Bet kuriuo atveju stotis valdančios įstaigos turėtų nurodyti vietas, kuriose tokie asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos.

| (12) | Į šiuos poreikius vežėjai taip pat turėtų atsižvelgti priimdami sprendimus dėl naujų ir atnaujinamų transporto priemonių projektų. |
| --- | --- |

(12)

Į šiuos poreikius vežėjai taip pat turėtų atsižvelgti priimdami sprendimus dėl naujų ir atnaujinamų transporto priemonių projektų.

| (13) | Valstybės narės turėtų gerinti esamą infrastruktūrą, kai tai būtina norint, kad vežėjai galėtų užtikrinti prieigą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims ir teikti deramą pagalbą. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės turėtų gerinti esamą infrastruktūrą, kai tai būtina norint, kad vežėjai galėtų užtikrinti prieigą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims ir teikti deramą pagalbą.

| (14) | Siekiant, kad būtų patenkinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiai, personalas turėtų būti tinkamai apmokytas. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas abipusiam vairuotojų nacionalinės kvalifikacijos pripažinimui, žinių apie neįgaliuosius gerinimas galėtų būti įtrauktas į pradinės kvalifikacijos ar periodinį mokymą, kaip nurodyta 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (3). Siekiant užtikrinti, kad nustatant mokymo reikalavimus būtų atsižvelgta į toje direktyvoje nustatytus terminus, turėtų būti numatyta galimybė ribotą laikotarpį leisti taikyti išimtį. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant, kad būtų patenkinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiai, personalas turėtų būti tinkamai apmokytas. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas abipusiam vairuotojų nacionalinės kvalifikacijos pripažinimui, žinių apie neįgaliuosius gerinimas galėtų būti įtrauktas į pradinės kvalifikacijos ar periodinį mokymą, kaip nurodyta 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (3). Siekiant užtikrinti, kad nustatant mokymo reikalavimus būtų atsižvelgta į toje direktyvoje nustatytus terminus, turėtų būti numatyta galimybė ribotą laikotarpį leisti taikyti išimtį.

| (15) | ▐ Organizuojant mokymą apie neįgaliuosius turėtų būti konsultuojamasi su neįgaliuosius ar riboto judumo asmenis atstovaujančiomis organizacijomis arba jos turėtų dalyvauti
  rengiant tokio mokymo turinį
  . |
| --- | --- |

(15)

▐ Organizuojant mokymą apie neįgaliuosius turėtų būti konsultuojamasi su neįgaliuosius ar riboto judumo asmenis atstovaujančiomis organizacijomis arba jos turėtų dalyvauti
  rengiant tokio mokymo turinį
  .

| (16) | Be kitų teisių, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir jos metu. Be to, visa svarbiausia miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiama informacija turėtų būti teikiama alternatyviais būdais, prieinamais neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims
  , pavyzdžiui, stambiais rašmenimis, aiškia kalba, Brailio raštu, elektroniniais pranešimais, kuriuos galima perskaityti naudojant pritaikomąsias technologijas, ir garso įrašais
  . |
| --- | --- |

(16)

Be kitų teisių, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir jos metu. Be to, visa svarbiausia miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiama informacija turėtų būti teikiama alternatyviais būdais, prieinamais neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims
  , pavyzdžiui, stambiais rašmenimis, aiškia kalba, Brailio raštu, elektroniniais pranešimais, kuriuos galima perskaityti naudojant pritaikomąsias technologijas, ir garso įrašais
  .

| (17) | Šiuo reglamentu neturėtų būti apribotos vežėjų teisės pagal taikomus nacionalinės teisės aktus reikalauti kompensacijos iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(17)

Šiuo reglamentu neturėtų būti apribotos vežėjų teisės pagal taikomus nacionalinės teisės aktus reikalauti kompensacijos iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis.

| (18) | Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama ar labai vėluojama ją pradėti. Todėl iš stočių išvykstančiais keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta ir
  visiems prieinamais būdais
  suteikta tinkama informacija. Be to, keleiviai turėtų turėti galimybę atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba priimtinomis sąlygomis tęsti kelionę ar vykti kitu maršrutu.
  Jeigu vežėjai nesuteikia keleiviams reikalingos informacijos, keleiviai turėtų turėti teisę gauti piniginę kompensaciją. |
| --- | --- |

(18)

Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama ar labai vėluojama ją pradėti. Todėl iš stočių išvykstančiais keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta ir
  visiems prieinamais būdais
  suteikta tinkama informacija. Be to, keleiviai turėtų turėti galimybę atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba priimtinomis sąlygomis tęsti kelionę ar vykti kitu maršrutu.
  Jeigu vežėjai nesuteikia keleiviams reikalingos informacijos, keleiviai turėtų turėti teisę gauti piniginę kompensaciją.

| (19) | Vežėjai per savo profesines asociacijas turėtų bendradarbiauti, kad dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, profesinėms asociacijoms ir vartotojų, keleivių bei neįgaliųjų asociacijoms būtų nustatytos priemonės
  regiono,
  nacionaliniu ar Europos lygiu, siekiant gerinti
  informacijos teikimą ir
  rūpinimąsi keleiviais, ypač atšaukus kelionę ir kai labai vėluojama ją pradėti. |
| --- | --- |

(19)

Vežėjai per savo profesines asociacijas turėtų bendradarbiauti, kad dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, profesinėms asociacijoms ir vartotojų, keleivių bei neįgaliųjų asociacijoms būtų nustatytos priemonės
  regiono,
  nacionaliniu ar Europos lygiu, siekiant gerinti
  informacijos teikimą ir
  rūpinimąsi keleiviais, ypač atšaukus kelionę ir kai labai vėluojama ją pradėti.

| (20) | Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka keleivių teisėms, nustatytoms 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (4). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tuo atveju, kai organizuota turistinė kelionė atšaukiama dėl kitų priežasčių nei keleivių vežimo miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais paslaugos atšaukimas. |
| --- | --- |

(20)

Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka keleivių teisėms, nustatytoms 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (4). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tuo atveju, kai organizuota turistinė kelionė atšaukiama dėl kitų priežasčių nei keleivių vežimo miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais paslaugos atšaukimas.

| (21) | Keleiviams turėtų būti suteikiama visa informacija apie pagal šį reglamentą jiems suteiktas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti. |
| --- | --- |

(21)

Keleiviams turėtų būti suteikiama visa informacija apie pagal šį reglamentą jiems suteiktas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti.

| (22) | Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis remdamiesi atitinkamomis vežėjų nustatytomis skundų procedūromis arba atitinkamu atveju teikdami skundus atitinkamos valstybės narės tuo tikslu paskirtai įstaigai ar įstaigoms. |
| --- | --- |

(22)

Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis remdamiesi atitinkamomis vežėjų nustatytomis skundų procedūromis arba atitinkamu atveju teikdami skundus atitinkamos valstybės narės tuo tikslu paskirtai įstaigai ar įstaigoms.

| (23) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento ir paskirti kompetentingą įstaigą ar įstaigas priežiūros ir vykdymo užtikrinimo užduotims atlikti. Tuo nedaroma įtaka keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą prašant apginti jų teises. |
| --- | --- |

(23)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento ir paskirti kompetentingą įstaigą ar įstaigas priežiūros ir vykdymo užtikrinimo užduotims atlikti. Tuo nedaroma įtaka keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą prašant apginti jų teises.

| (24) | Pageidautina, kad skundas dėl pagalbos būtų teikiamas, atsižvelgiant į valstybių narių nustatytas skundų teikimo procedūras, valstybės narės, kurioje yra įlaipinimo arba išlaipinimo vieta, paskirtai už šio reglamento vykdymo užtikrinimą atsakingai įstaigai ar įstaigoms. |
| --- | --- |

(24)

Pageidautina, kad skundas dėl pagalbos būtų teikiamas, atsižvelgiant į valstybių narių nustatytas skundų teikimo procedūras, valstybės narės, kurioje yra įlaipinimo arba išlaipinimo vieta, paskirtai už šio reglamento vykdymo užtikrinimą atsakingai įstaigai ar įstaigoms.

| (25) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad tos sankcijos būtų taikomos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(25)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad tos sankcijos būtų taikomos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (26) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti vienodą keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygį vežant miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais valstybėse narėse, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti vienodą keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygį vežant miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais valstybėse narėse, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (27) | Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5). |
| --- | --- |

(27)

Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

| (28) | Šio reglamento vykdymas turėtų būti grindžiamas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (6). Todėl tas reglamentas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(28)

Šio reglamento vykdymas turėtų būti grindžiamas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (6). Todėl tas reglamentas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (29) | Valstybės narės turėtų skatinti naudojimąsi viešuoju transportu ir sukurti sąveikias įvairių rūšių transportą apimančias informavimo sistemas, tuo palengvindamos informacijos apie tvarkaraščius bei kainas ir parduodamas kelias transporto rūšis apimančius bilietus teikimą, siekiant pagerinti naudojimąsi įvairių rūšių transportu ir jų sąveiką. Tokios paslaugos turi būti prieinamos neįgaliems asmenims ir riboto judumo asmenims. |
| --- | --- |

(29)

Valstybės narės turėtų skatinti naudojimąsi viešuoju transportu ir sukurti sąveikias įvairių rūšių transportą apimančias informavimo sistemas, tuo palengvindamos informacijos apie tvarkaraščius bei kainas ir parduodamas kelias transporto rūšis apimančius bilietus teikimą, siekiant pagerinti naudojimąsi įvairių rūšių transportu ir jų sąveiką. Tokios paslaugos turi būti prieinamos neįgaliems asmenims ir riboto judumo asmenims.

| (30) | Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, be kita ko, atsižvelgiant į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (7), bei į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (8), |
| --- | --- |

(30)

Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, be kita ko, atsižvelgiant į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (7), bei į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (8),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais taisyklės dėl:

| a) | keleivių nediskriminavimo vežėjams siūlant vežimo sąlygas; |
| --- | --- |

a)

keleivių nediskriminavimo vežėjams siūlant vežimo sąlygas;

| b) | keleivių teisių mirties ar kūno sužalojimo arba bagažo dingimo ar jo sugadinimo nelaimingų atsitikimų, įvykusių važiuojant miesto ar tolimojo susisiekimo autobusu, atveju; |
| --- | --- |

b)

keleivių teisių mirties ar kūno sužalojimo arba bagažo dingimo ar jo sugadinimo nelaimingų atsitikimų, įvykusių važiuojant miesto ar tolimojo susisiekimo autobusu, atveju;

| c) | nediskriminavimo ir privalomos pagalbos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

c)

nediskriminavimo ir privalomos pagalbos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims;

| d) | keleivių teisių atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti; |
| --- | --- |

d)

keleivių teisių atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti;

| e) | būtiniausios keleiviams teiktinos informacijos; |
| --- | --- |

e)

būtiniausios keleiviams teiktinos informacijos;

| f) | skundų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

f)

skundų nagrinėjimo;

| g) | bendrų vykdymo taisyklių. |
| --- | --- |

g)

bendrų vykdymo taisyklių.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas keleiviams, kurie keliauja naudodamiesi reguliariomis vežimo paslaugomis:

| a) | kai keleivio įlaipinimo vieta yra valstybės narės teritorijoje; arba |
| --- | --- |

a)

kai keleivio įlaipinimo vieta yra valstybės narės teritorijoje; arba

| b) | kai keleivio įlaipinimo vieta nėra valstybės narės teritorijoje, o išlaipinimo vieta yra valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

kai keleivio įlaipinimo vieta nėra valstybės narės teritorijoje, o išlaipinimo vieta yra valstybės narės teritorijoje.

2.   Be to, šis reglamentas, išskyrus
  11–18 straipsnius ir IV–
  VI skyrius, taikomas vienkartinėmis paslaugomis besinaudojantiems keleiviams, kai pradinė keleivio įlaipinimo vieta arba galutinė keleivio išlaipinimo vieta yra valstybės narės teritorijoje.

3.   Šis reglamentas netaikomas specialioms reguliarioms paslaugoms ir vežimui savo sąskaita.

4.   Valstybės narės šio reglamento, išskyrus 4 straipsnio 2 dalį,
  7, 9,
  11
  straipsnius,
  12 straipsnio 1 dalį,
  13 straipsnio 1 dalį, 15 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnį, 19 straipsnio 1 ir 2 dalis, 21, 25, 27, 28 ir 29 straipsnius,
  gali netaikyti reguliarioms vežimo miesto
  ir
  priemiestinio
  susisiekimo maršrutais paslaugoms, taip pat reguliarioms vežimo
  regioninio susisiekimo maršrutais paslaugoms,
  jei šios sudaro paslaugų, kurios įtrauktos į vežimo miesto ir priemiestinio susisiekimo maršrutais paslaugas, dalį,
  įskaitant tokios rūšies tarpvalstybines paslaugas.

▐

5.   Valstybės narės praneša Komisijai apie įvairių rūšių paslaugoms remiantis 4
  dalimi
  suteiktas išimtis
  per

   (9). Komisija imasi atitinkamų veiksmų, jei laikoma, kad tokia išimtis neatitinka šio straipsnio nuostatų. Komisija ne vėliau kaip ... (10) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą dėl pagal
  4 dalį
  suteiktų išimčių.

6.   Šio reglamento nuostatos neturi būti suprantamos kaip
  prieštaraujančios galiojantiems teisės aktams dėl techninių reikalavimų
  miesto ar tolimojo susisiekimo
  autobusams
  arba
  infrastruktūrai
  autobusų stotelėse ir stotyse.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   reguliarios paslaugos– paslaugos, kai miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais keleiviai vežami nustatytais laiko tarpais nustatytais maršrutais, juos įlaipinant ir išlaipinant iš anksto numatytose stotelėse;

b)   specialios reguliarios paslaugos– reguliarios paslaugos, nesvarbu kas jas organizuotų, kai miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais vežami tam tikrų kategorijų keleiviai, nenumatant vežti kitų keleivių;

c)   vežimo savo sąskaita veikla– vežimo paslaugos, kurias fizinis ar juridinis asmuo nekomerciniais tikslais ir nesiekdamas pelno vykdo miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais, kai:

vežimo veikla tam fiziniam ar juridiniam asmeniui tėra pagalbinė, ir

naudojamos transporto priemonės yra to fizinio ar juridinio asmens nuosavybė, arba tas asmuo jas įgijo išsimokėtinai ar pagal ilgalaikės išperkamosios nuomos sutartį, ir jas vairuoja fizinio ar juridinio asmens darbuotojas, arba pats fizinis asmuo, arba personalas, kurį įmonė pagal sutartinę prievolę yra įdarbinusi arba kuris įmonei yra suteiktas;

d)   vienkartinės paslaugos– paslaugos, kurioms netaikoma reguliarių paslaugų sąvokos apibrėžtis ir kurių pagrindinė ypatybė yra ta, kad jas teikiant miesto arba tolimojo susisiekimo autobusais vežamos vartotojo ar paties vežėjo iniciatyva sudarytos keleivių grupės;

e)   vežimo sutartis– sutartis dėl vežimo, kurią vežėjas ir keleivis sudarė vienai ar daugiau reguliarių arba vienkartinių paslaugų suteikti;

f)   bilietas– galiojantis dokumentas arba kitas vežimo sutarties sudarymą patvirtinantis dokumentas;

g)   vežėjas– fizinis ar juridinis asmuo, kuris nėra kelionių operatorius
  , kelionių agentas
  arba bilietų pardavėjas teikiantis plačiajai visuomenei reguliarias ar vienkartines vežimo paslaugas;

h)   vykdantysis vežėjas– fizinis ar juridinis asmuo, kuris nėra vežėjas, faktiškai vykdantis visą vežimą arba jo dalį;

i)   bilietų pardavėjas– bet kuris tarpininkas, vežėjo vardu sudarantis vežimo sutartis;

j)   kelionių agentas– bet kuris tarpininkas, keleivio vardu sudarantis vežimo sutartis;

k)   ,kelionių operatorius– kelionės organizatorius ▐, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB 2 straipsnio 2
  dalyje
  , kuris nėra vežėjas;

l)   neįgalusis ar riboto judumo asmuo– asmuo, kurio judumas naudojantis transporto priemone yra ribotas dėl bet kokios fizinės negalios (jutiminės arba judėjimo, nuolatinės arba laikinos), protinės negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios arba amžiaus ir kuriam dėl jo būklės reikia atitinkamo dėmesio, o visiems keleiviams teikiamas paslaugas reikia pritaikyti prie jo specialių poreikių;

m)   prieigos sąlygos– atitinkami autobusų ir (arba) nurodytų stočių, įskaitant jų infrastruktūrą, prieinamumo neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims standartai, gairės ir informacija apie jų prieinamumą neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims;

n)   rezervacija– sėdimos vietos konkrečiu laiku išvykstančiame miesto arba tolimojo susisiekimo autobuse, teikiančiame reguliarią paslaugą, užsakymas;

o)   stotis– personalo aptarnaujama stotis, kurioje nustatytu maršrutu pagal tvarkaraštį teikiant reguliarią paslaugą sustojama įlaipinti ar išlaipinti keleivius ir kurioje įrengta tokia infrastruktūra kaip registracijos vieta, laukimo salė ar bilietų kasa;

p)   autobuso stotelė– vieta, išskyrus stotį, kurioje nustatytu maršrutu pagal tvarkaraštį teikiant reguliarią paslaugą sustojama įlaipinti ir išlaipinti keleivius;

q)   stotį valdanti įstaiga– valstybės narės organizacinis vienetas, atsakingas už nurodytos stoties valdymą;

r)   atšaukimas– iš anksto numatytos reguliarios paslaugos nesuteikimas;

s)   vėlavimas– laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį teikiant reguliarią paslaugą turėjo būti išvykta, ir laiko, kada iš tikrųjų buvo išvykta, skirtumas.

4 straipsnis

Bilietai ir nediskriminacinės sutarties sąlygos

1.   Vežėjai keleiviui išduoda bilietą, išskyrus atvejus, kai kiti dokumentai suteikia teisę būti vežamam. Gali būti išduotas elektroninis bilietas.

2.   Nedarydami poveikio socialiniams tarifams, vežėjai plačiajai visuomenei siūlo sutarties sąlygas ir tarifus tiesiogiai ar netiesiogiai nediskriminuodami galutinio vartotojo dėl jo pilietybės arba dėl vežėjų ar bilietų pardavėjų įsisteigimo Sąjungoje vietos.

5 straipsnis

Kitos vykdančiosios šalys

1.   Jei vykdyti pareigas pagal šį reglamentą pavedama vykdančiajam vežėjui, bilietų pardavėjui ar kitam asmeniui, bet kuriuo atveju vežėjas, kelionių agentas, kelionių operatorius ar stotį valdanti įstaiga, kuris (-ie) pavedė vykdyti tokias pareigas, atsako už tos vykdančiosios šalies veiksmus ir neveikimą.

2.   Be to, šaliai, kuriai vežėjas, kelionių agentas, kelionių operatorius ar stotį valdanti įstaiga pavedė vykdyti pareigas, pavestų pareigų atžvilgiu taikomos šio reglamento nuostatos.

6 straipsnis

Atsisakymo draudimas

1.   Pagal šį reglamentą numatytos teisės ir pareigos negali būti apribotos arba jų atsisakyta, visų pirma į vežimo sutartį įtraukiant leidžiančią nukrypti arba ribojančią nuostatą.

2.   Vežėjai gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nustatytos šiame reglamente, sutarties sąlygas.

II   skyrius

Kompensavimas ir pagalba nelaimingų atsitikimų atveju

7 straipsnis

Atsakomybė už keleivių mirtį ir sužalojimą

1.   Pagal
  šio skyriaus nuostatas vežėjai atsako už nuostolius arba žalą, atsiradusius dėl keleivių mirties ar kūno sužalojimo ir padarytus dėl nelaimingų atsitikimų, kylančių teikiant miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugas, įvykusių tuo metu, kai keleivis buvo transporto priemonėje ar lipo į ją arba iš jos
  .

2.   
  Vežėjų deliktinė atsakomybė už padarytą žalą niekaip neribojama – nei įstatymu, nei konvencija, nei sutartimi
  .

3.
     
  Vežėjas negali panaikinti ar apriboti savo atsakomybės bet kurio reikalavimo atlyginti žalą iki 220 000 EUR vienam keleiviui atžvilgiu, įrodęs, kad jis ėmėsi 4 dalies a punkte numatytų reikiamų atsargumo priemonių, išskyrus atvejus, kai bendra reikalaujama žalos atlyginimo suma viršija sumą, už kurią priklauso privalomas draudimas pagal valstybės narės, kurioje paprastai įregistruotas miesto ar tolimojo susisiekimo autobusas, nacionalinės teisės aktus, kurie atitinka 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (11). Tokiu atveju atsakomybė apribota ta suma.

4.
     
  Vežėjui netaikoma 1 dalyje numatyta atsakomybė:

| a) | jei nelaimingas atsitikimas įvyko dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių arba aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, ar užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei nelaimingas atsitikimas įvyko dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių arba aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, ar užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tiek, kiek nelaimingas atsitikimas kilo dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek nelaimingas atsitikimas kilo dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo.

Nė vienos šio reglamento nuostatos negalima aiškinti kaip:

| a) | reiškiančios, kad vežėjas yra vienintelė už žalos atlyginimą atsakinga šalis; arba |
| --- | --- |

a)

reiškiančios, kad vežėjas yra vienintelė už žalos atlyginimą atsakinga šalis; arba

| b) | ribojančios bet kokią vežėjo teisę siekti žalos atlyginimo iš bet kurios kitos šalies, laikantis valstybės narės taikomų teisės aktų. |
| --- | --- |

b)

ribojančios bet kokią vežėjo teisę siekti žalos atlyginimo iš bet kurios kitos šalies, laikantis valstybės narės taikomų teisės aktų.

8 straipsnis

Žala

1.
     
  Mirus keleiviui, pagal 7 straipsnyje numatytą atsakomybę atlyginama tokia žala:

| a) | visos būtinos išlaidos, atsirandančios po keleivio mirties, visų pirma, kūno transportavimo ir laidojimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos būtinos išlaidos, atsirandančios po keleivio mirties, visų pirma, kūno transportavimo ir laidojimo išlaidos;

| b) | jei mirtis ištinka ne iš karto – 2 dalyje numatyta žala. |
| --- | --- |

b)

jei mirtis ištinka ne iš karto – 2 dalyje numatyta žala.

2.
     
  Dėl kūno sužalojimo ar kitos fizinės arba psichinės žalos keleiviui atlyginama tokia žala:

| a) | visos būtinos išlaidos, visų pirma, gydymo ir transporto išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos būtinos išlaidos, visų pirma, gydymo ir transporto išlaidos;

| b) | finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių. |
| --- | --- |

b)

finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių.

3.
     
  Jei dėl keleivio mirties asmuo, kurį keleivis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka paramos, šie nuostoliai tokiems asmenims taip pat kompensuojami.

9 straipsnis

Skubūs praktiniai
  ir ekonominiai
  keleivių poreikiai

Nelaimingo atsitikimo, įvykusio važiuojant miesto ar tolimojo susisiekimo autobusu, atveju vežėjas teikia ▐ pagalbą, kad būtų patenkinti skubūs praktiniai keleivių poreikiai po nelaimingo atsitikimo.
  Tokia pagalba, prireikus, apima pirmąją pagalbą, apgyvendinimą, maitinimą, aprūpinimą drabužiais, vežimą ir laidojimo išlaidas. Keleivių mirties ir kūno sužalojimo atveju, vežėjai papildomai moka patirtai žalai proporcingas išankstines išmokas, skirtas patenkinti skubius ekonominius poreikius, jei yra prima facie įrodymų dėl to, kad nelaimingą atsitikimą sukėlė vežėjas. Bet kokie atlikti mokėjimai ar suteikta pagalba nelaikomi
  atsakomybės pripažinimu.

10 straipsnis

Atsakomybė už pamestą ir sugadintą bagažą

1.
     
  Vežėjai atsako už pamestą ar sugadintą bagažą, kuris buvo jiems patikėtas. Didžiausia kompensacija vienam keleiviui – 1 800 EUR.

2.
     
  Kai teikiant miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugas įvyksta nelaimingas atsitikimas, vežėjai atsako už pamestus ar sugadintus keleivių turėtus asmeninius daiktus ar rankinį bagažą. Didžiausia kompensacija vienam keleiviui – 1 300 EUR.

3.
     
  Vadovaujantis 1 ir 2 dalimis, vežėjas nelaikomas atsakingu už nuostolius ar žalą:

| a) | jei nuostoliai ar žala atsirado dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, arba aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, ar užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei nuostoliai ar žala atsirado dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, arba aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, ar užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo.

III   skyrius

Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų teisės

11 straipsnis

Teisė būti vežamam

1.   Vežėjai, kelionių agentai ir kelionių operatoriai negali atsisakyti rezervuoti, išduoti ar kitaip suteikti bilietą arba įlaipinti asmenį dėl jo negalios ar riboto judumo.

2.   Rezervacijos ir bilietai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims siūlomi be papildomo mokesčio.

12 straipsnis

Išimtys ir specialiosios sąlygos

1.   Nepaisant11 straipsnio 1 dalies, vežėjai, kelionių agentai ir kelionių operatoriai gali atsisakyti rezervuoti, išduoti ar kitaip suteikti bilietą arba įlaipinti asmenį dėl jo negalios ar riboto judumo:

| a) | kad įvykdytų taikomus saugos reikalavimus, nustatytus tarptautinėje, Sąjungos ar nacionalinėje teisėje, arba kad įvykdytų sveikatos ir saugos reikalavimus, kuriuos nustatė kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

a)

kad įvykdytų taikomus saugos reikalavimus, nustatytus tarptautinėje, Sąjungos ar nacionalinėje teisėje, arba kad įvykdytų sveikatos ir saugos reikalavimus, kuriuos nustatė kompetentingos institucijos;

| b) | kai dėl transporto priemonės konstrukcijos arba infrastruktūros, įskaitant autobusų stoteles ir stotis, neįgaliojo arba riboto judumo asmens įlaipinimas, išlaipinimas ar vežimas fiziškai neįmanomas saugiomis ir eksploataciniu požiūriu tinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

b)

kai dėl transporto priemonės konstrukcijos arba infrastruktūros, įskaitant autobusų stoteles ir stotis, neįgaliojo arba riboto judumo asmens įlaipinimas, išlaipinimas ar vežimas fiziškai neįmanomas saugiomis ir eksploataciniu požiūriu tinkamomis priemonėmis.

2.   Jeigu dėl 1 dalyje nurodytų priežasčių atsisakoma rezervuoti arba išduoti ar kitaip suteikti bilietą, vežėjai, kelionių agentai ir kelionių operatoriai
  informuoja
  atitinkamą asmenį apie priimtiną alternatyvią vežėjo teikiamą paslaugą.

3.   Jei neįgalųjį arba riboto judumo asmenį, kuris turi rezervaciją ar bilietą ir atitinka 16 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus reikalavimus, vis tiek atsisakoma įlaipinti dėl jo negalios ar riboto judumo, tam asmeniui ir lydinčiam asmeniui, kaip nurodyta šio straipsnio 4 dalyje, suteikiama galimybė pasirinkti tarp:

| a) | teisės į sumokėtos sumos grąžinimą ir, prireikus, nemokamą grįžimo į pradinę išvykimo vietą, kaip nustatyta vežimo sutartyje, paslaugą esant anksčiausiai galimybei; ir |
| --- | --- |

a)

teisės į sumokėtos sumos grąžinimą ir, prireikus, nemokamą grįžimo į pradinę išvykimo vietą, kaip nustatyta vežimo sutartyje, paslaugą esant anksčiausiai galimybei; ir

| b) | išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma, galimybės tęsti kelionę arba vykti kitu maršrutu naudojantis priimtinomis alternatyviomis vežimo paslaugomis, kad asmuo galėtų pasiekti kelionės tikslą, nurodytą vežimo sutartyje. |
| --- | --- |

b)

išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma, galimybės tęsti kelionę arba vykti kitu maršrutu naudojantis priimtinomis alternatyviomis vežimo paslaugomis, kad asmuo galėtų pasiekti kelionės tikslą, nurodytą vežimo sutartyje.

Pranešimo pagal 16 straipsnio 1 dalies a punktą nepateikimas nedaro poveikio teisei į sumokėtų už bilietą pinigų grąžinimą.

4.   
  Jeigu dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priežasčių
  vežėjas, kelionių agentas ar kelionių operatorius
  atsisako rezervuoti, išduoti
  ar
  kitaip perduoti bilietą arba įlaipinti asmenį dėl jo negalios
  ar riboto judumo
  arba jei transporto priemonės ekipažą sudaro tik vienas asmuo, kuris vairuoja transporto priemonę ir kuris negali suteikti I priedo b dalyje numatytos pagalbos neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui, neįgalieji ar riboto judumo asmenys gali prašyti, kad juos
  lydėtų kitas asmuo, galintis suteikti neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui reikalingą pagalbą. Toks lydintis asmuo vežamas nemokamai ir, kai įmanoma, jis sodinamas šalia neįgaliojo ar riboto judumo asmens.

5.   Kai vežėjai, kelionių agentai ar kelionių operatoriai pasinaudoja 1 dalyje numatyta galimybe, jie nedelsdami informuoja neįgalųjį arba riboto judumo asmenį apie priežastis ir, jeigu pateiktas prašymas, informuoja atitinkamą asmenį raštu per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos.

13 straipsnis

Prieinamumas ir informacija

1.   Bendradarbiaudami su neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims atstovaujančiomis organizacijomis, vežėjai ir stotis valdančios įstaigos, prireikus pasitelkdami savo organizacijas, įdiegia arba taiko nediskriminavimo principu grindžiamas prieigos sąlygas neįgaliųjų ar riboto judumo asmenų vežimui.

2.   Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos viešai
  prieinamais būdais
  skelbia 1 dalyje numatytas prieigos sąlygas tokiomis pačiomis kalbomis, kokiomis paprastai informacija teikiama visiems keleiviams.
  Teikiant tokią informaciją, ypatingas dėmesys skiriamas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiams.

3.
     
  Paprašyti vežėjai nedelsiant suteikia galimybę susipažinti su tarptautinių, Sąjungos ar nacionalinių saugumo reikalavimus nustatančių teisės aktų, kuriais paremtos nediskriminuojančios prieinamumo taisyklės, kopijomis. Jos turi būti pateikiamos prieinamais būdais.

4.   Kelionių operatoriai suteikia galimybę susipažinti su 1 dalyje numatytomis prieigos sąlygomis, kurios taikomos kelionėms, įtrauktoms į jų organizuojamų, parduodamų ar siūlomų pirkti kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketus.

5.   Keleivio prašymu 2 ir 4 dalyse nurodyta informacija apie prieigos sąlygas išplatinama fizine forma.

6.   Vežėjai, kelionių agentai ir kelionių operatoriai užtikrina, kad visa svarbi bendra informacija apie kelionę ir vežimo sąlygas būtų teikiama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims tinkamais ir prieinamais būdais, įskaitant, kai taikoma, jos teikimą užsisakant bilietą ir ieškant informacijos internete. Keleivio prašymu ši informacija išplatinama fizine forma.

14 straipsnis

Stočių nurodymas

Valstybės narės paskiria miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotis, kuriose turi būti teikiama pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Šią informaciją valstybės narės praneša Komisijai. Komisija internete pateikia nurodytų miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stočių sąrašą.

15 straipsnis

Teisė į pagalbą nurodytose stotyse ir miesto bei tolimojo susisiekimo autobusuose

1.   ▐ Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos pagal savo kompetenciją valstybių narių nurodytose stotyse teikia neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims
  bent
  I priedo a dalyje nurodytą nemokamą pagalbą.

2.   ▐ Vežėjai miesto ir tolimojo susisiekimo autobusuose teikia neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims
  bent
  I priedo b dalyje nurodytą nemokamą pagalbą.

16 straipsnis

Pagalbos teikimo sąlygos

1.   Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos bendradarbiauja, kad būtų teikiama pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, su sąlyga, kad:

| a) | vežėjams, stotis valdančioms įstaigoms, kelionių agentams ar kelionių operatoriams pranešama, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, vėliausiai likus
  24 valandoms
  iki to laiko, kai reikės suteikti pagalbą; ir |
| --- | --- |

a)

vežėjams, stotis valdančioms įstaigoms, kelionių agentams ar kelionių operatoriams pranešama, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, vėliausiai likus
  24 valandoms
  iki to laiko, kai reikės suteikti pagalbą; ir

| b) | atitinkami asmenys atvyksta į nurodytą vietą:






  i) | vežėjo iš anksto nurodytu laiku, tačiau negali būti reikalaujama atvykti anksčiau kaip likus 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko
  , išskyrus atvejus, kai vežėjas ir keleivis susitarė dėl trumpesnio laikotarpio,
  arba |
| --- | --- | --- |

b)

atitinkami asmenys atvyksta į nurodytą vietą:

i)

vežėjo iš anksto nurodytu laiku, tačiau negali būti reikalaujama atvykti anksčiau kaip likus 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko
  , išskyrus atvejus, kai vežėjas ir keleivis susitarė dėl trumpesnio laikotarpio,
  arba

| ii) | jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko. |
| --- | --- |

ii)

jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko.

2.   Be 1 dalies nuostatų, neįgalieji arba riboto judumo asmenys rezervacijos metu arba iš anksto pirkdami bilietą praneša vežėjui, kelionių agentui arba kelionių operatoriui apie savo specialius poreikius, susijusius su sėdima vieta, jeigu tie poreikiai yra žinomi tuo metu.

3.   Vežėjai, stotis valdančios įstaigos, kelionių agentai ir kelionių operatoriai imasi visų būtinų priemonių sudaryti palankesnes sąlygas gauti neįgaliojo ar riboto judumo asmenų pranešimą apie pagalbos poreikį. Ši pareiga taikoma visoms nurodytoms stotims ir jų prekybos vietoms, įskaitant pardavimą telefonu ar internetu.

4.   Jei pranešimas pagal 1 dalies a punktą ir 2 dalį nepateiktas, vežėjai, stotis valdančios įstaigos, kelionių agentai ir kelionių operatoriai imasi visų pagrįstų pastangų užtikrinti, kad pagalba būtų suteikta taip, jog neįgalusis ar riboto judumo asmuo galėtų įlipti į išvykstančią transporto priemonę, persėsti į kitą atitinkamą transporto priemonę ar išlipti iš atvykusios transporto priemonės, į kurią jis nusipirko bilietą.

5.   Stotį valdanti įstaiga stoties pastato viduje ar išorėje paskiria vietą, kurioje neįgalieji ar riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos. Tokia vieta turi būti aiškiai pažymėta ženklu, ir joje prieinamais būdais turi būti teikiama pagrindinė informacija apie stotį ir teikiamą pagalbą.

17 straipsnis

Informacijos perdavimas trečiosioms šalims

Jeigu kelionių agentai ar kelionių operatoriai gauna 16 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą pranešimą, jie kuo greičiau per savo įprastą darbo laiką perduoda tą informaciją vežėjui ar stotį valdančiai įstaigai.

18 straipsnis

Mokymas

1.   Vežėjai ir tam tikrais atvejais stotis valdančios įstaigos nustato mokymo apie neįgaliuosius procedūras, įskaitant instrukcijas, bei užtikrina, kad:

| a) | jų personalas, išskyrus vairuotojus, įskaitant ir bet kurios kitos vykdančiosios šalies įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, būtų mokomas apie neįgaliuosius arba gautų instrukcijas, kaip nurodyta II priedo a ir b dalyse; ir |
| --- | --- |

a)

jų personalas, išskyrus vairuotojus, įskaitant ir bet kurios kitos vykdančiosios šalies įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, būtų mokomas apie neįgaliuosius arba gautų instrukcijas, kaip nurodyta II priedo a ir b dalyse; ir

| b) | jų personalas, įskaitant vairuotojus, kuris tiesiogiai dirba su keleiviais arba sprendžia klausimus, susijusius su keleiviais, būtų mokomas apie neįgaliuosius arba gautų instrukcijas, kaip nurodyta II priedo a dalyje. |
| --- | --- |

b)

jų personalas, įskaitant vairuotojus, kuris tiesiogiai dirba su keleiviais arba sprendžia klausimus, susijusius su keleiviais, būtų mokomas apie neįgaliuosius arba gautų instrukcijas, kaip nurodyta II priedo a dalyje.

2.   Valstybė narė gali ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui nuo ... (12) suteikti išimtį ir leisti netaikyti 1 dalies b punkto, susijusio su vairuotojų mokymu.

19 straipsnis

Kompensacija už neįgaliųjų vežimėlius ir kitą judėjimo įrangą

1.   Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos atsako už žalą, patirtą dėl neįgaliųjų vežimėlių, kitos judėjimo įrangos ar pagalbinių įrenginių dingimo ar sugadinimo ▐. Dingimo ar sugadinimo atveju kompensaciją išmoka vežėjas ar stotį valdanti įstaiga, atsakinga(s) už tą dingimą ar sugadinimą.

2.   1 dalyje nurodyta kompensacija atitinka dingusios ar sugadintos įrangos ar įrenginių pakeitimo kainą arba su taisymu susijusias išlaidas.

3.   Prireikus, dedamos visos pastangos, kad būtų greitai suteikta laikina pakaitinė įranga ar įrenginiai. Neįgaliųjų vežimėlių, kitos judėjimo įrangos ar pagalbinių įrenginių, jei įmanoma, techninės ir funkcinės savybės turi būti panašios į dingusios ar sugadintos įrangos arba įrenginių savybes.

▐

IV   skyrius

Keleivių teisės atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti

20 straipsnis

Kelionės tęsimas, vykimas kitu maršrutu ir sumokėtos sumos grąžinimas

1.   Kai vežėjas pagrįstai numato, kad reguliari paslauga bus atšaukta arba iš stoties vėluojama išvykti daugiau kaip 120 minučių,
  taip pat tuo atveju, kai parduodama daugiau bilietų, nei yra vietų,
  keleiviui nedelsiant siūloma pasirinkti:

| a) | tęsti kelionę arba vykti į galutinę atvykimo vietą kitu maršrutu,
  be papildomo mokesčio ir
  panašiomis kelionės sąlygomis, kaip nustatyta vežimo sutartyje, esant anksčiausiai galimybei; |
| --- | --- |

a)

tęsti kelionę arba vykti į galutinę atvykimo vietą kitu maršrutu,
  be papildomo mokesčio ir
  panašiomis kelionės sąlygomis, kaip nustatyta vežimo sutartyje, esant anksčiausiai galimybei;

| b) | už bilietą sumokėtos sumos grąžinimą ir, atitinkamais atvejais, nemokamą grįžimo miesto arba tolimojo susisiekimo autobusu į pradinę išvykimo vietą paslaugą, kaip nustatyta vežimo sutartyje, esant anksčiausiai galimybei; |
| --- | --- |

b)

už bilietą sumokėtos sumos grąžinimą ir, atitinkamais atvejais, nemokamą grįžimo miesto arba tolimojo susisiekimo autobusu į pradinę išvykimo vietą paslaugą, kaip nustatyta vežimo sutartyje, esant anksčiausiai galimybei;

| c) | neskaitant b punkte nurodytos už bilietą sumokėtos sumos grąžinimo, keleiviai turi teisę gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją, jeigu vežėjas nepasiūlo tęsti kelionės arba vykti į galutinę atvykimo vietą kitu maršrutu, kaip numatyta a punkte. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo datos. |
| --- | --- |

c)

neskaitant b punkte nurodytos už bilietą sumokėtos sumos grąžinimo, keleiviai turi teisę gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją, jeigu vežėjas nepasiūlo tęsti kelionės arba vykti į galutinę atvykimo vietą kitu maršrutu, kaip numatyta a punkte. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo datos.

2.
     
  Jei miesto ar tolimojo susisiekimo autobuso nebegalima naudoti, keleivius pasiūloma pervežti iš neveikiančios transporto priemonės vietos į tinkamą laukimo vietą arba stotį, iš kur įmanoma toliau tęsti kelionę.

3.   Jei reguliari paslauga atšaukiama arba iš autobuso stotelės vėluojama išvykti daugiau kaip 120 minučių, keleiviai turi teisę į tokį kelionės tęsimą, arba vykimą kitu maršrutu, arba už bilietą sumokėtos sumos grąžinimą iš vežėjo.

4.   1 dalies b punkte ir 3 dalyje numatytas sumokėtos sumos grąžinimas atliekamas per 14 dienų po pasiūlymo pateikimo arba prašymo gavimo dienos. Mokėjimu padengiama visa bilieto kainos suma, už kurią jis buvo įsigytas, už neįvykusią kelionės dalį ar dalis ir už jau įvykusią kelionės dalį ar dalis, jei pagal keleivio pradinį kelionės planą kelionė nebetenka prasmės. Keleiviams, turintiems nuolatinius ar sezoninius bilietus mokėjimas apskaičiuojamas proporcingai visos nuolatinio ar sezoninio bilieto kainos sumos daliai. Sumokėta suma grąžinama pinigais, išskyrus atvejus, kai keleivis sutinka su kita sumokėtos sumos grąžinimo forma.

21 straipsnis

Informavimas

1.   Jeigu reguliari paslauga atšaukiama arba vėluojama išvykti, vežėjas arba tam tikrais atvejais stotį valdanti įstaiga kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip praėjus 30 minučių po numatyto išvykimo laiko informuoja iš stočių išvykstančius keleivius apie padėtį ir numatomą išvykimo laiką, kai tik ši informacija tampa žinoma.

2.   Jeigu keleiviai dėl atšaukimo ar vėlavimo nespėja pasinaudoti pagal tvarkaraštį jungiamąja vežimo paslauga, vežėjas arba, atitinkamu atveju, stotį valdanti įstaiga kiek įmanoma stengiasi informuoti atitinkamus keleivius apie alternatyvias jungiamąsias vežimo paslaugas.

3.   Vežėjas arba, atitinkamu atveju, stotį valdanti įstaiga užtikrina, kad neįgalieji ir riboto judumo asmenys prieinamais būdais gautų pagal 1 ir 2 dalis privalomą pateikti informaciją.

22 straipsnis

Pagalba atšaukto arba pavėluoto išvykimo atveju

1.   Jeigu kelionės, kurios numatyta trukmė viršija tris valandas, atveju išvykimas atšaukiamas arba iš stoties vėluojama išvykti daugiau kaip
  vieną valandą
  , vežėjas keleiviui nemokamai teikia:

| a) | užkandžius, patiekalus arba gaiviuosius gėrimus atsižvelgiant į pagrįstą laukimo arba vėlavimo laiką, jei jų yra autobuse ar stotyje, arba jie pagrįstai gali būti pateikti; |
| --- | --- |

a)

užkandžius, patiekalus arba gaiviuosius gėrimus atsižvelgiant į pagrįstą laukimo arba vėlavimo laiką, jei jų yra autobuse ar stotyje, arba jie pagrįstai gali būti pateikti;

| b) | ▐ viešbučio kambarį ar kitą apgyvendinimo vietą bei pagalbą užtikrinant transportavimą tarp stoties ir apgyvendinimo vietos, kai tenka apsistoti vienai ar kelioms naktims. |
| --- | --- |

b)

▐ viešbučio kambarį ar kitą apgyvendinimo vietą bei pagalbą užtikrinant transportavimą tarp stoties ir apgyvendinimo vietos, kai tenka apsistoti vienai ar kelioms naktims.

2.   Taikydamas šį straipsnį, vežėjas ypač daug dėmesio skiria neįgaliųjų ir riboto judumo keleivių bei juos lydinčių asmenų poreikiams.

23 straipsnis

Kiti ieškiniai

Nė viena šio skyriaus nuostata netrukdo keleiviams reikalauti atlyginti žalą, patirtą atšaukus reguliarias paslaugas ar pavėlavus jas suteikti, nacionaliniuose teismuose pagal nacionalinę teisę.

24 straipsnis

Papildomos keleiviams naudingos priemonės

Vežėjai bendradarbiauja, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygmeniu, kartu dalyvaujant suinteresuotosioms šalims, profesinėms asociacijoms ir vartotojų asociacijoms, keleiviams bei neįgaliesiems. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama pagerinti rūpinimąsi keleiviais, ypač kai labai vėluojama ir nutraukiama ar atšaukiama kelionė, ypatingą dėmesį atkreipiant į keleivius, turinčius specialių poreikių dėl savo neįgalumo, riboto judumo, ligos, senyvo amžiaus ir nėštumo, įskaitant lydinčius asmenis, ir keleivius keliaujančius su mažais vaikais.

V   skyrius

Informavimą ir skundus reglamentuojančios bendrosios taisyklės

25 straipsnis

Teisė gauti informaciją apie kelionę

Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos savo atitinkamose kompetencijos srityse
  pradedant nuo rezervacijos momento
  per visą kelionę teikia keleiviams tinkamą informaciją ▐ prieinamais būdais
  ir pagal bendrus viešojo transporto duomenų ir sistemų konceptualius modelius
  .

26 straipsnis

Informacija apie keleivių teises

1.   Vežėjai ir stotis valdančios įstaigos savo atitinkamose kompetencijos srityse užtikrina, kad keleiviams
  rezervacijos metu ir
  ne vėliau kaip išvykimo metu būtų suteikta tinkama ir suprantama informacija apie jų teises pagal šį reglamentą. Informacija pateikiama
  prieinamais būdais ir pagal bendrus viešojo transporto duomenų ir sistemų konceptualius modelius
  stotyse ir, kai taikoma, internete. ▐ Į tą informaciją taip pat įtraukiami valstybės narės pagal 29 straipsnio 1 dalį paskirtos vykdymo užtikrinimo įstaigos ar įstaigų kontaktiniai duomenys.

2.   Siekdami įvykdyti 1 dalyje nurodytą informavimo reikalavimą, vežėjai ir stotis valdančios įstaigos gali naudoti Komisijos visomis oficialiomis Europos Sąjungos institucijų kalbomis parengtą ir jiems pateiktą šio reglamento nuostatų santrauką.

27 straipsnis

Skundai

Vežėjai nustato arba taiko skundų, susijusių su
  šiame reglamente
  nustatytomis teisėmis ir pareigomis, nagrinėjimo tvarką.

28 straipsnis

Skundų pateikimas

Jei keleivis, kuriam taikomas šis reglamentas, pageidauja vežėjui pateikti skundą, ▐ jis pateikia jį per tris mėnesius nuo tos dienos, kai reguliari paslauga buvo ar turėjo būti suteikta. Per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos vežėjas keleiviui praneša, kad jo skundas yra patenkintas, atmestas ar kad tebevyksta jo nagrinėjimas. Terminas galutiniam atsakymui pateikti yra ne ilgesnis kaip
  du
  mėnesiai nuo skundo gavimo dienos.

VI   skyrius

Vykdymo užtikrinimas ir nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos

29 straipsnis

Nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria ▐ esamą įstaigą ar įstaigas,
  arba tuo atveju, jei nėra veikiančių įstaigų, – naują įstaigą, kuri būtų atsakinga
  už šio reglamento
  vykdymo užtikrinimą
  . Kiekviena įstaiga imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento.

Kiekviena įstaiga, organizuodama savo veiklą, priimdama sprendimus dėl finansavimo, nustatydama teisinę struktūrą ir priimdama sprendimus, yra nepriklausoma nuo vežėjų, kelionių operatorių ir stotis valdančių įstaigų.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie įstaigą ar įstaigas, paskirtas remiantis šiuo straipsniu.

3.   Bet kuris keleivis pagal 1 dalį paskirtai atitinkamai įstaigai arba bet kuriai kitai valstybės narės paskirtai atitinkamai įstaigai gali ▐ pateikti skundą dėl galimo šio reglamento pažeidimo.

Valstybė narė gali nuspręsti
  ,
  kad skundą ▐ keleivis pirmiausia pateiktų vežėjui
  , ir šiuo atveju
  nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga arba bet kuri kita valstybės narės paskirta atitinkama įstaiga veikia kaip apeliacinė įstaiga, kuri nagrinėja pagal 28 straipsnį neišspręstus skundus.

30 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo ataskaita

Pagal 29 straipsnio 1 dalį paskirtos vykdymo užtikrinimo įstaigos ne vėliau kaip ... (13) m. birželio 1 d. ir po to kas dvejus metus paskelbia savo praėjusių dvejų kalendorinių metų veiklos ataskaitą, kurioje visų pirma aprašomi veiksmai, kurių buvo imtasi siekiant įgyvendinti šį reglamentą, ir pateikiami statistiniai duomenys apie skundus bei taikytas sankcijas.

31 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo įstaigų bendradarbiavimas

29 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos prireikus keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti šią užduotį.

32 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių u-tikrinti, kad jos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie tas taisykles ir priemones ne vėliau kaip ... (14) Komisijai bei nedelsdamos praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

VII   skyrius

Baigiamosios nuostatos

33 straipsnis

Ataskaita

Komisija ne vėliau kaip ... (15) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento veikimo ir poveikio ataskaitą. Prireikus prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisės aktų, kuriais dar išsamiau įgyvendinamos šio reglamento nuostatos arba kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas.

34 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 priedas papildomas šiuo punktu:

| „18. | ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2010 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių (16)
   (18). |
| --- | --- |

„18.

... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2010 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių (16)
   (18).

35 straipsnis

35 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (19).

19

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 99.

1

(2)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 184 E, 2010 7 8, p. 312), 2010 m. kovo 11 d. Tarybos pozicija (OL C 122 E, 2010 5 11, p. 1) ir 2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 226, 2003 9 10, p. 4.

3

(4)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

4

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

5

(6)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

6

(7)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

7

(8)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

8

(9)  
  OL: prašome įrašyti datą – trys mėnesiai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

9

OL: prašome įrašyti datą – trys mėnesiai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

(10)  OL: prašome įrašyti datą – penkeri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

10

(11)  

  OL L 263, 2009 10 7, p. 11

  .

11

OL L 263, 2009 10 7, p. 11

(12)  OL: Prašome įrašyti šio reglamento taikymo pradžios datą.

12

(13)  OL: prašome įrašyti datą – dveji metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

13

(14)  OL: Prašome įrašyti šio reglamento taikymo pradžios datą.

14

(15)  OL: Prašome įrašyti datą – treji metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

15

(16)  OL ... ()

16

(17)  OL: Prašome įrašyti šio reglamento paskelbimo nuorodą.“

(18)  OL: Prašome įrašyti šio reglamento numerį ir priėmimo datą.

18

(19)  OL: Prašome įrašyti datą – dveji metai po paskelbimo.

19

2010 m. liepos 6 d., antradienisI PRIEDAS

Neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiama pagalba

a)   Pagalba nurodytose stotyse

Pagalba ir tvarka, būtinos, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:

| — | pranešti apie atvykimą į stotį ir paprašyti pagalbos nurodytose vietose; |
| --- | --- |

—

pranešti apie atvykimą į stotį ir paprašyti pagalbos nurodytose vietose;

| — | iš nurodytos vietos nuvykti į registracijos vietą, laukimo salę ir įlaipinimo vietą; |
| --- | --- |

—

iš nurodytos vietos nuvykti į registracijos vietą, laukimo salę ir įlaipinimo vietą;

| — | įlipti į transporto priemonę, prireikus naudojantis liftais, neįgaliųjų vežimėliais ar kita reikiama pagalba; |
| --- | --- |

—

įlipti į transporto priemonę, prireikus naudojantis liftais, neįgaliųjų vežimėliais ar kita reikiama pagalba;

| — | įkelti savo bagažą; |
| --- | --- |

—

įkelti savo bagažą;

| — | atsiimti savo bagažą; |
| --- | --- |

—

atsiimti savo bagažą;

| — | išlipti iš transporto priemonės; |
| --- | --- |

—

išlipti iš transporto priemonės;

| — | į miesto ar tolimojo susisiekimo autobusą pasiimti sertifikuotą šunį vedlį; |
| --- | --- |

—

į miesto ar tolimojo susisiekimo autobusą pasiimti sertifikuotą šunį vedlį;

| — | atsisėsti į savo vietą. |
| --- | --- |

—

atsisėsti į savo vietą.

b)   Autobuse teikiama pagalba

Pagalba ir tvarka, būtinos, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:

| — | keleiviui pateikus prašymą, prieinamais būdais gauti svarbiausią informaciją apie kelionę; |
| --- | --- |

—

keleiviui pateikus prašymą, prieinamais būdais gauti svarbiausią informaciją apie kelionę;

| — | patekti į autobuso tualetą, jei autobuse be vairuotojo dirba ir kiti personalo nariai. |
| --- | --- |

—

patekti į autobuso tualetą, jei autobuse be vairuotojo dirba ir kiti personalo nariai.

| — | įlipti ir (arba) išlipti per pertraukas kelionės metu, jei autobuse be vairuotojo dirba ir kiti personalo nariai. |
| --- | --- |

—

įlipti ir (arba) išlipti per pertraukas kelionės metu, jei autobuse be vairuotojo dirba ir kiti personalo nariai.

2010 m. liepos 6 d., antradienisII PRIEDAS

Mokymas apie neįgaliuosius

a)   Žinių apie neįgaliuosius gerinimas

Personalas, tiesiogiai bendraujantis su keleiviais, mokomas:

| — | suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, jutiminę (klausos ir regos), nefizinę negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus; |
| --- | --- |

—

suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, jutiminę (klausos ir regos), nefizinę negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus;

| — | apie kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalieji ir riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis; |
| --- | --- |

—

apie kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalieji ir riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis;

| — | apie sertifikuotus šunis vedlius, įskaitant tokio šuns vedlio vaidmenį ir poreikius; |
| --- | --- |

—

apie sertifikuotus šunis vedlius, įskaitant tokio šuns vedlio vaidmenį ir poreikius;

| — | kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

—

kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis;

| — | tarpasmeninių gebėjimų ir bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, regos bei kalbos sutrikimų turinčiais asmenimis bei asmenimis su mokymosi sutrikimais būdų; |
| --- | --- |

—

tarpasmeninių gebėjimų ir bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, regos bei kalbos sutrikimų turinčiais asmenimis bei asmenimis su mokymosi sutrikimais būdų;

| — | kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su neįgaliųjų vežimėliais ir kita judėjimo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei tokių yra). |
| --- | --- |

—

kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su neįgaliųjų vežimėliais ir kita judėjimo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei tokių yra).

b)   Mokymas apie pagalbos teikimą neįgaliesiems

Personalas, tiesiogiai padedantis neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, mokomas:

| — | kaip padėti neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į neįgaliųjų vežimėlį arba iš jo pakilti; |
| --- | --- |

—

kaip padėti neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į neįgaliųjų vežimėlį arba iš jo pakilti;

| — | pagalbos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, keliaujantiems su sertifikuotu šunimi vedliu, teikimo įgūdžių, įskaitant tokių šunų vaidmenį ir poreikius; |
| --- | --- |

—

pagalbos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, keliaujantiems su sertifikuotu šunimi vedliu, teikimo įgūdžių, įskaitant tokių šunų vaidmenį ir poreikius;

| — | lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius bei tinkamai elgtis su sertifikuotais šunimis vedliais ir juos vežti; |
| --- | --- |

—

lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius bei tinkamai elgtis su sertifikuotais šunimis vedliais ir juos vežti;

| — | atskirti įrangos, skirtos padėti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip tokia įranga naudotis; |
| --- | --- |

—

atskirti įrangos, skirtos padėti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip tokia įranga naudotis;

| — | naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir žinoti tinkamas pagalbos įlipant ir išlipant procedūras, užtikrinančias neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų saugumą ir orumą; |
| --- | --- |

—

naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir žinoti tinkamas pagalbos įlipant ir išlipant procedūras, užtikrinančias neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų saugumą ir orumą;

| — | suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos poreikį. Taip pat siekiama, kad personalas suprastų, jog kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos; |
| --- | --- |

—

suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos poreikį. Taip pat siekiama, kad personalas suprastų, jog kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos;

| — | suteikti pirmąją pagalbą. |
| --- | --- |

—

suteikti pirmąją pagalbą.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/168

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisJūra ar vidaus vandenimis keliaujančių keleivių teisės ***II

P7_TA(2010)0257

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

2011/C 351 E/29

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14849/3/2009 – C7-0076/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0816),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnio 1 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0476/2008),

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0177/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2009 4 23, P6_TA(2009)0280.

(2)  OL C 317, 2009 12 23, p. 89.

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisP7_TC2-COD(2008)0246

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1177/2010.)

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/169

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisPažangiosios sausumos transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***II

P7_TA(2010)0258

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

2011/C 351 E/30

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06103/4/2010 – C7-0119/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0887),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0512/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 ir 72 straipsnius,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7-0211/2010),

| 1. | pritaria Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2009 4 23, P6_TA(2009)0283.

(2)  OL C 277, 2009 11 17, p. 85.

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisPRIEDAS

Pareiškimai

dėl 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl SESV 290 straipsnio

„Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pareiškia, kad šios direktyvos nuostatos neturi įtakos būsimai institucijų pozicijai dėl SESV 290 straipsnio arba atskirų įstatymo galią turinčių teisės aktų, kuriuose įrašytos tokios nuostatos, įgyvendinimo.“

Komisijos pareiškimas dėl pažangiųjų transporto sistemų diegimo prioritetinių veiksmų

Komisijos pareiškimas dėl pažangiųjų transporto sistemų diegimo prioritetinių veiksmų

| „1. | Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos 6 straipsnio 2 dalis suformuluota taip:






  „2. | Komisija siekia priimti vieno ar kelių prioritetinių veiksmų specifikacijas ne vėliau kaip iki ... (1).
  Ne vėliau kaip praėjus 12 mėnesių po būtinų prioritetinio tam tikro veiksmo specifikacijų priėmimo, Komisija atitinkamais atvejais, atlikusi poveikio įvertinimą, įskaitant ekonominio naudingumo analizę, pateikia pasiūlymą dėl to prioritetinio veiksmo vykdymo Europos Parlamentui ir Tarybai pagal SESV 294 straipsnį.“ |
| --- | --- | --- |

„1.

Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos 6 straipsnio 2 dalis suformuluota taip:

„2.

Komisija siekia priimti vieno ar kelių prioritetinių veiksmų specifikacijas ne vėliau kaip iki ... (1).

Ne vėliau kaip praėjus 12 mėnesių po būtinų prioritetinio tam tikro veiksmo specifikacijų priėmimo, Komisija atitinkamais atvejais, atlikusi poveikio įvertinimą, įskaitant ekonominio naudingumo analizę, pateikia pasiūlymą dėl to prioritetinio veiksmo vykdymo Europos Parlamentui ir Tarybai pagal SESV 294 straipsnį.“

| 2. | Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad reikalingoms prioritetinių veiksmų specifikacijoms priimti, kaip nurodyta 3 straipsnyje, galėtų būti numatytas toks orientacinis tvarkaraštis:

  1 lentelė.   Prioritetinių veiksmų specifikacijų priėmimo orientacinis tvarkaraštis







  Specifikacijos | Ne vėliau kaip iki nurodytų metų pabaigos |
| --- | --- | --- |
| Kelionių daugiarūšiu transportu informacijos paslaugų teikimas visoje ES, kaip nustatyta 3 straipsnio a punkte | 2014 m. |
| Tikralaikės eismo informacijos paslaugų teikimas visoje ES, kaip nustatyta 3 straipsnio b punkte | 2013 m. |
| Duomenys ir procedūros, skirtos naudotojams nemokamai teikti, kai įmanoma, su kelių sauga susijusiai minimaliai universaliai eismo informacijai, kaip nustatyta 3 straipsnio c punkte | 2012 m. |
| Sąveikios visos Europos e. skambučio sistemos suderintas užtikrinimas, kaip nustatyta 3 straipsnio d punkte | 2012 m. |
| Informavimo apie saugias sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo vietas paslaugų teikimas, kaip nustatyta 3 straipsnio e punkte | 2012 m. |
| Sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių saugių stovėjimo vietų išankstinio užsakymo paslaugų teikimas, kaip nustatyta 3 straipsnio f punkte | 2013 m. |

2.

Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad reikalingoms prioritetinių veiksmų specifikacijoms priimti, kaip nurodyta 3 straipsnyje, galėtų būti numatytas toks orientacinis tvarkaraštis:

1 lentelė.   Prioritetinių veiksmų specifikacijų priėmimo orientacinis tvarkaraštis

Specifikacijos

Ne vėliau kaip iki nurodytų metų pabaigos

Kelionių daugiarūšiu transportu informacijos paslaugų teikimas visoje ES, kaip nustatyta 3 straipsnio a punkte

2014 m.

Tikralaikės eismo informacijos paslaugų teikimas visoje ES, kaip nustatyta 3 straipsnio b punkte

2013 m.

Duomenys ir procedūros, skirtos naudotojams nemokamai teikti, kai įmanoma, su kelių sauga susijusiai minimaliai universaliai eismo informacijai, kaip nustatyta 3 straipsnio c punkte

2012 m.

Sąveikios visos Europos e. skambučio sistemos suderintas užtikrinimas, kaip nustatyta 3 straipsnio d punkte

2012 m.

Informavimo apie saugias sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo vietas paslaugų teikimas, kaip nustatyta 3 straipsnio e punkte

2012 m.

Sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių saugių stovėjimo vietų išankstinio užsakymo paslaugų teikimas, kaip nustatyta 3 straipsnio f punkte

2013 m.

Šis orientacinis tvarkaraštis grindžiamas prielaida, kad Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas dėl PTS direktyvos bus pasiektas per antrąjį svarstymą 2010 m. pradžioje.“

Komisijos pareiškimas dėl atsakomybės

Komisijos pareiškimas dėl atsakomybės

„PTS prietaikų diegimas bei naudojimas ir paslaugų teikimas gali kelti tam tikrų su atsakomybe susijusių klausimų, o tai gali tapti didele kliūtimi kai kurias PTS paslaugas pateikiant rinkai. Šių klausimų sprendimas – vienas iš Komisijos PTS veiksmų plane pasiūlytų prioritetinių veiksmų.

Atsižvelgdama į galiojančius nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojama atsakomybė, visų pirma į Direktyvą 1999/34/EB, Komisija atidžiai stebės, kokių su PTS prietaikų diegimu bei naudojimu ir paslaugų teikimu susijusių veiksmų imamasi valstybėse narėse. Prireikus Komisija detalizuos atsakomybės gaires, visų pirma išaiškindama suinteresuotųjų šalių įsipareigojimus, susijusius su PTS prietaikų diegimu bei naudojimu ir paslaugų teikimu.“

Komisijos pareiškimas dėl pranešimo apie deleguotus teisės aktus

Komisijos pareiškimas dėl pranešimo apie deleguotus teisės aktus

„Europos Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad išskyrus atvejus, kai įstatymo galią turinčiame akte numatyta skubos procedūra, Europos Parlamentas ir Taryba mano, kad pranešant apie deleguotus teisės aktus reikia atsižvelgti į institucijų darbo pertraukas (žiemos, vasaros ir Europos Parlamento rinkimų), kad būtų užtikrinta, jog Europos Parlamentas ir Taryba galėtų vykdyti savo prerogatyvas per atitinkamuose įstatymo galią turinčiuose aktuose nustatytą laikotarpį, ir yra pasirengusi atitinkamai veikti.“

---

(1)  Įrašyti datą: 30 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

1

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/171

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisĮ uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomi pranešimo formalumai ***I

P7_TA(2010)0259

2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams taikomų pranešimo formalumų ir Direktyvos 2002/6/EB panaikinimo (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

2011/C 351 E/31

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0011),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0030/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 4 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 17 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0064/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus;

| 3. | atkreipia dėmesį į prie šios rezoliucijos pridėtą Komisijos pareiškimą; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į prie šios rezoliucijos pridėtą Komisijos pareiškimą;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 128, 2010 5 18, p. 131.

(2)  OL C 211, 2009 9 4, p. 65.

---

2010 m. liepos 6 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0005

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2010/65/ES.)

2010 m. liepos 6 d., antradienisPRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl atleidimo nuo locmano paslaugų sertifikatų išdavimo

Siekiant supaprastinti trumpųjų nuotolių laivybą ir atsižvelgdami į locmano paslaugų standartus, jau nustatytus daugelyje valstybių narių ir į vaidmenį, kurį jūrų locmanai atlieka skatinant jūrų saugą ir saugant jūrų aplinką, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija mano, kad reikia išnagrinėti galimybę sukurti aiškią atleidimo nuo locmano paslaugų sertifikatų išdavimo sistemą, atitinkančią Komisijos komunikate, kuriuo siekiama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, ir Komisijos komunikate dėl Europos uostams skirtos politikos (COM(2007)0616) nustatytus tikslus ir atsižvelgdami į tai, kad kiekvienoje locmanų veiklos zonoje reikia labai specializuotą patirties ir vietos žinių. Atsižvelgdama į jūrų saugos ir jūrų aplinkos apsaugos svarbą Komisija neužilgo išnagrinės šį klausimą bendradarbiaudama su suinteresuotomis šalimis, ypač dėl tinkamų, skaidrių ir proporcingų sąlygų taikymo. Ji savo vertinimų rezultatus praneš kitoms institucijoms ir, jei reikia, pateiks pasiūlymą dėl tolesnių veiksmų.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl SESV 290 straipsnio

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pareiškia, kad šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio jokiai būsimai institucijų pozicijai dėl SESV 290 straipsnio, taip pat pavienių teisės aktų, kuriuose įrašytos tokios nuostatos, įgyvendinimo.

Komisijos pareiškimas dėl pranešimo apie deleguotus teisės aktus

Europos Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Parlamentas ir Taryba mano, jog pranešant apie deleguotus teisės aktus atsižvelgiama į institucijų darbo pertraukos laikotarpius (žiemos, vasaros ir Europos Parlamento rinkimų), išskyrus atvejus, kai įstatymo galią turinčiame akte numatyta skubos procedūra, siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų naudotis savo prerogatyvomis laikydamiesi atitinkamuose įstatymo galią turinčiuose aktuose nustatytų terminų, ir yra pasirengusi veikti atsižvelgdama į tai.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/174

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisNauji maisto produktai ***II

P7_TA(2010)0266

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos pirmuoju svarstymu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

2011/C 351 E/32

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11261/3/2009 – C7-0078/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0872),

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0027/2008),

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktą rekomendaciją (A7–0152/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 236.

(2)  OL C 224, 2008 8 30, p. 81.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2008)0002

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl naujų maisto produktų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 258/97 bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1852/2001

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Įgyvendinant Sąjungos politiką ir atsižvelgiant į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių sveikatos ir vartotojų apsaugos lygis bei aukštas gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos lygis. Be to, visada turėtų būti taikomas atsargumo principas, kuris apibrėžtas 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002, nustatančiame maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiame Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiame su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3)

  . |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinant Sąjungos politiką ir atsižvelgiant į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių sveikatos ir vartotojų apsaugos lygis bei aukštas gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos lygis. Be to, visada turėtų būti taikomas atsargumo principas, kuris apibrėžtas 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002, nustatančiame maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiame Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiame su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3)

  .

| (2) | Įgyvendinant Sąjungos politiką, turėtų būti užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga
  ir pirmenybė turėtų būti teikiama tokiai apsaugai, o ne vidaus rinkos veikimui
  . |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant Sąjungos politiką, turėtų būti užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga
  ir pirmenybė turėtų būti teikiama tokiai apsaugai, o ne vidaus rinkos veikimui
  .

| (3) | SESV 13 straipsnyje paaiškinama, kad Sąjunga ir valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos politikos priemones, turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus. |
| --- | --- |

(3)

SESV 13 straipsnyje paaiškinama, kad Sąjunga ir valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos politikos priemones, turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus.

| (4) | Sąjungos teisės aktuose nustatyti standartai turi būti taikomi visiems Sąjungos rinkai pateiktiems maisto produktams, įskaitant iš trečiųjų valstybių importuojamus maisto produktus. |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos teisės aktuose nustatyti standartai turi būti taikomi visiems Sąjungos rinkai pateiktiems maisto produktams, įskaitant iš trečiųjų valstybių importuojamus maisto produktus.

| (5) | 2008 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl gyvūnų klonavimo maistui (4) Komisija buvo raginama pateikti pasiūlymus uždrausti maisto produktų tiekimo tikslais: i) klonuoti gyvūnus, ii) laikyti klonuotus gyvūnus arba jų jauniklius ūkiuose, iii) tiekti rinkai mėsos ar pieno produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių, ir iv) importuoti klonuotus gyvūnus, jų jauniklius, sėklą ir embrionus bei mėsos ir pieno produktus, gautus iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl gyvūnų klonavimo maistui (4) Komisija buvo raginama pateikti pasiūlymus uždrausti maisto produktų tiekimo tikslais: i) klonuoti gyvūnus, ii) laikyti klonuotus gyvūnus arba jų jauniklius ūkiuose, iii) tiekti rinkai mėsos ar pieno produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių, ir iv) importuoti klonuotus gyvūnus, jų jauniklius, sėklą ir embrionus bei mėsos ir pieno produktus, gautus iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių.

| (6) | 2005 m. rugsėjo 28–29 d. Komisijos Naujos ir naujai nustatytos rizikos sveikatai mokslinis komitetas (toliau- NNNRSMK) patvirtino nuomonę, kurioje daroma išvada, kad buvo didelės žinių, būtinų atlikti rizikos vertinimą, spragos. Tos spragos apima nanodalelių apibūdinimą, nanodalelių nustatymą ir matavimą, duomenis apie reagavimą į dozes, nanodalelių išlikimą ir stabilumą žmogaus organizme bei aplinkoje, taip pat visus su nanodalelėmis susijusius toksikologijos ir aplinkos toksikologijos sričių aspektus. Taip pat NNNRSMK nuomonėje daroma išvada, kad egzistuojančių toksikologinių ir ekotoksikologinių metodų gali nepakakti visiems su nanodalelėmis susijusiems klausimams nagrinėti. |
| --- | --- |

(6)

2005 m. rugsėjo 28–29 d. Komisijos Naujos ir naujai nustatytos rizikos sveikatai mokslinis komitetas (toliau- NNNRSMK) patvirtino nuomonę, kurioje daroma išvada, kad buvo didelės žinių, būtinų atlikti rizikos vertinimą, spragos. Tos spragos apima nanodalelių apibūdinimą, nanodalelių nustatymą ir matavimą, duomenis apie reagavimą į dozes, nanodalelių išlikimą ir stabilumą žmogaus organizme bei aplinkoje, taip pat visus su nanodalelėmis susijusius toksikologijos ir aplinkos toksikologijos sričių aspektus. Taip pat NNNRSMK nuomonėje daroma išvada, kad egzistuojančių toksikologinių ir ekotoksikologinių metodų gali nepakakti visiems su nanodalelėmis susijusiems klausimams nagrinėti.

| (7) | Sąjungos taisyklės dėl naujų maisto produktų buvo nustatytos 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (5) ir 2001 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1852/2001, nustatančiame išsamias taisykles, kaip paviešinti tam tikrą informaciją ir apsaugoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 pateiktą informaciją (6). Siekiant aiškumo reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Reglamentą (EB) Nr. 1852/2001, o Reglamentas (EB) Nr. 258/97 turėtų būti pakeistas šiuo reglamentu. Todėl 1997 m. liepos 29 d. Komisijos rekomendacija 97/618/EB dėl mokslinių aspektų ir informacijos pateikimo, kurie būtini paraiškoms dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto ingredientų tiekimo rinkai, ir rengti pradinėms vertinimo ataskaitoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 (7) turėtų tapti nebeaktuali naujų maisto produktų srityje. |
| --- | --- |

(7)

Sąjungos taisyklės dėl naujų maisto produktų buvo nustatytos 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (5) ir 2001 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1852/2001, nustatančiame išsamias taisykles, kaip paviešinti tam tikrą informaciją ir apsaugoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 pateiktą informaciją (6). Siekiant aiškumo reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Reglamentą (EB) Nr. 1852/2001, o Reglamentas (EB) Nr. 258/97 turėtų būti pakeistas šiuo reglamentu. Todėl 1997 m. liepos 29 d. Komisijos rekomendacija 97/618/EB dėl mokslinių aspektų ir informacijos pateikimo, kurie būtini paraiškoms dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto ingredientų tiekimo rinkai, ir rengti pradinėms vertinimo ataskaitoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 (7) turėtų tapti nebeaktuali naujų maisto produktų srityje.

| (8) | Siekiant užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 258/97 tęstinumą, turėtų būti išlaikytas tas pats kriterijus, kuriuo remiantis maisto produktas laikomas nauju, t. y. žmonėms skirti maisto produktai neturi būti plačiai naudojami Sąjungoje iki Reglamento (EB) Nr. 258/97 taikymo datos, t. y. 1997 m. gegužės 15 d. Naudojimas Sąjungoje reiškia naudojimą valstybėse narėse, neatsižvelgiant į jų įstojimo į Europos Sąjungą datą. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 258/97 tęstinumą, turėtų būti išlaikytas tas pats kriterijus, kuriuo remiantis maisto produktas laikomas nauju, t. y. žmonėms skirti maisto produktai neturi būti plačiai naudojami Sąjungoje iki Reglamento (EB) Nr. 258/97 taikymo datos, t. y. 1997 m. gegužės 15 d. Naudojimas Sąjungoje reiškia naudojimą valstybėse narėse, neatsižvelgiant į jų įstojimo į Europos Sąjungą datą.

| (9) | ▐ Šiuo metu galiojanti naujų maisto produktų termino apibrėžtis turėtų būti patikslinta
  , pateikiant naujumo kriterijaus paaiškinimą,
  bei atnaujinta, dabartines kategorijas pakeičiant nuoroda į bendrą maisto termino apibrėžtį, pateiktą
  Reglamente (EB) Nr. 178/2002
  . |
| --- | --- |

(9)

▐ Šiuo metu galiojanti naujų maisto produktų termino apibrėžtis turėtų būti patikslinta
  , pateikiant naujumo kriterijaus paaiškinimą,
  bei atnaujinta, dabartines kategorijas pakeičiant nuoroda į bendrą maisto termino apibrėžtį, pateiktą
  Reglamente (EB) Nr. 178/2002
  .

| (10) | Maisto produktai, turintys naują arba sąmoningai pakeistą pirminę molekulinę struktūrą, maisto produktai, sudaryti iš arba atskirti nuo mikroorganizmų, grybų arba dumblių, naujos mikroorganizmų atmainos, kurios neturi saugaus naudojimo istorijos, ir medžiagų, kurios natūraliai pasitaiko augaluose, koncentratai turėtų būti laikomi naujais maisto produktais, kaip jie yra apibrėžti šiame reglamente. |
| --- | --- |

(10)

Maisto produktai, turintys naują arba sąmoningai pakeistą pirminę molekulinę struktūrą, maisto produktai, sudaryti iš arba atskirti nuo mikroorganizmų, grybų arba dumblių, naujos mikroorganizmų atmainos, kurios neturi saugaus naudojimo istorijos, ir medžiagų, kurios natūraliai pasitaiko augaluose, koncentratai turėtų būti laikomi naujais maisto produktais, kaip jie yra apibrėžti šiame reglamente.

| (11) | Taip pat turėtų būti patikslinta, kad maisto produktas
  turėtų
  būti laikomas nauju, jei tam maisto produktui taikoma gamybos technologija, kuri anksčiau nebuvo naudojama to maisto
  , kuris bus tiekiamas rinkai ir joje vartojamas,
  gamybai ▐. Visų pirma šis reglamentas turėtų būti taikomas naujoms gyvulių auginimo ir maisto gamybos procesų technologijoms, kurios daro poveikį maisto produktams ir taip gali daryti poveikį maisto saugai. Todėl prie naujų maisto produktų turėtų būti priskiriami maisto produktai, pagaminti iš naudojant netradicines auginimo technologijas užaugintų
  augalų ir
  gyvūnų, ir ▐ maisto produktai,
  modifikuoti
  naudojant naujus gamybos procesus, galinčius daryti poveikį maisto produktams,
  kaip antai nanotechnologijos ir nanomokslas
  . Maisto produktai, pagaminti iš naujų veislių augalų arba iš naujų veislių gyvūnų, užaugintų naudojant tradicines auginimo technologijas, neturėtų būti laikomi naujais maisto produktais. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Taip pat turėtų būti patikslinta, kad maisto produktas
  turėtų
  būti laikomas nauju, jei tam maisto produktui taikoma gamybos technologija, kuri anksčiau nebuvo naudojama to maisto
  , kuris bus tiekiamas rinkai ir joje vartojamas,
  gamybai ▐. Visų pirma šis reglamentas turėtų būti taikomas naujoms gyvulių auginimo ir maisto gamybos procesų technologijoms, kurios daro poveikį maisto produktams ir taip gali daryti poveikį maisto saugai. Todėl prie naujų maisto produktų turėtų būti priskiriami maisto produktai, pagaminti iš naudojant netradicines auginimo technologijas užaugintų
  augalų ir
  gyvūnų, ir ▐ maisto produktai,
  modifikuoti
  naudojant naujus gamybos procesus, galinčius daryti poveikį maisto produktams,
  kaip antai nanotechnologijos ir nanomokslas
  . Maisto produktai, pagaminti iš naujų veislių augalų arba iš naujų veislių gyvūnų, užaugintų naudojant tradicines auginimo technologijas, neturėtų būti laikomi naujais maisto produktais. ▐

| (12) | Gyvūnų klonavimas 85yra nesuderinamas su 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (8) priedo 20 punktu, kuriame nurodyta, kad natūrali ar dirbtinė veisimo tvarka, dėl kurios bet kuris iš atitinkamų gyvūnų yra kankinamas ar sužeidžiamas arba gali būti kankinamas ar sužeidžiamas, neturi būti praktikuojama. Todėl maisto produktai iš klonuotų gyvūnų arba jų jauniklių neturi būti įtraukti į Sąjungos sąrašą. |
| --- | --- |

(12)

Gyvūnų klonavimas 85yra nesuderinamas su 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (8) priedo 20 punktu, kuriame nurodyta, kad natūrali ar dirbtinė veisimo tvarka, dėl kurios bet kuris iš atitinkamų gyvūnų yra kankinamas ar sužeidžiamas arba gali būti kankinamas ar sužeidžiamas, neturi būti praktikuojama. Todėl maisto produktai iš klonuotų gyvūnų arba jų jauniklių neturi būti įtraukti į Sąjungos sąrašą.

| (13) | 2008 m. sausio 16 d. nuomonėje (Nr. 23) dėl etinių gyvūnų klonavimo maistui aspektų
  Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupė, įsteigta 1997 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimu,
  pareiškė, kad „nemato įtikinamų argumentų, kuriais remiantis būtų pateisinama maisto produktų gamyba iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių“. 2008 m. liepos 15 d. nuomonėje dėl gyvūnų klonavimo (9) Europos maisto saugos tarnybos (Tarnyba) mokslinis komitetas padarė išvadą: „pripažinta, jog daugelio klonuotų gyvūnų sveikatai ir gerovei ... buvo padarytas neigiamas poveikis, kuris dažnai buvo rimtas ir turėjo lemtingų padarinių“. |
| --- | --- |

(13)

2008 m. sausio 16 d. nuomonėje (Nr. 23) dėl etinių gyvūnų klonavimo maistui aspektų
  Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupė, įsteigta 1997 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimu,
  pareiškė, kad „nemato įtikinamų argumentų, kuriais remiantis būtų pateisinama maisto produktų gamyba iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių“. 2008 m. liepos 15 d. nuomonėje dėl gyvūnų klonavimo (9) Europos maisto saugos tarnybos (Tarnyba) mokslinis komitetas padarė išvadą: „pripažinta, jog daugelio klonuotų gyvūnų sveikatai ir gerovei ... buvo padarytas neigiamas poveikis, kuris dažnai buvo rimtas ir turėjo lemtingų padarinių“.

| (14) | Vis dėlto šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos maisto produktams, pagamintiems iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių. Šie produktai turėtų būti reglamentuojami atskiru pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimtu reglamentu, ir jiems neturėtų būti taikoma bendra leidimų išdavimo procedūra. Iki šio reglamento taikymo datos Komisija turėtų pateikti atitinkamą teisėkūros pasiūlymą. Iki įsigalios reglamentas dėl klonuotų gyvūnų, iš klonuotų gyvūnų arba jų jauniklių pagamintų maisto produktų pateikimui rinkai turėtų būti taikomas moratoriumas. |
| --- | --- |

(14)

Vis dėlto šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos maisto produktams, pagamintiems iš klonuotų gyvūnų ar jų jauniklių. Šie produktai turėtų būti reglamentuojami atskiru pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimtu reglamentu, ir jiems neturėtų būti taikoma bendra leidimų išdavimo procedūra. Iki šio reglamento taikymo datos Komisija turėtų pateikti atitinkamą teisėkūros pasiūlymą. Iki įsigalios reglamentas dėl klonuotų gyvūnų, iš klonuotų gyvūnų arba jų jauniklių pagamintų maisto produktų pateikimui rinkai turėtų būti taikomas moratoriumas.

| (15) | Turėtų būti patvirtintos įgyvendinimo priemonės pateikiant
  papildomus
  kriterijus
  , kuriais siekiama
  lengviau įvertinti, ar žmonėms skirti maisto produktai buvo plačiai naudoti Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d. Jeigu ▐ maisto produktas
  iki tos datos
  buvo naudojamas tik kaip maisto papildas arba sudėtinė maisto papildo dalis, kaip apibrėžta
  2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2002/46/EB
  dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (10), jis ir toliau gali būti
  tiekiamas rinkai ▐ tokia pačia naudojimo paskirtimi, nelaikant jo nauju maisto produktu. Tačiau į maisto produkto kaip papildo ar papildo sudėtinės dalies naudojimą neturėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar
  jis
  buvo plačiai naudotas žmonėms skirtiems maisto produktams Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d. Todėl atitinkamą maisto produktą norint naudoti kitai nei
  , pvz.,
  maisto papildo ▐ paskirčiai,
  reikia
  gauti leidimą pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(15)

Turėtų būti patvirtintos įgyvendinimo priemonės pateikiant
  papildomus
  kriterijus
  , kuriais siekiama
  lengviau įvertinti, ar žmonėms skirti maisto produktai buvo plačiai naudoti Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d. Jeigu ▐ maisto produktas
  iki tos datos
  buvo naudojamas tik kaip maisto papildas arba sudėtinė maisto papildo dalis, kaip apibrėžta
  2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2002/46/EB
  dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (10), jis ir toliau gali būti
  tiekiamas rinkai ▐ tokia pačia naudojimo paskirtimi, nelaikant jo nauju maisto produktu. Tačiau į maisto produkto kaip papildo ar papildo sudėtinės dalies naudojimą neturėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar
  jis
  buvo plačiai naudotas žmonėms skirtiems maisto produktams Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d. Todėl atitinkamą maisto produktą norint naudoti kitai nei
  , pvz.,
  maisto papildo ▐ paskirčiai,
  reikia
  gauti leidimą pagal šį reglamentą.

| (16) | Toliau plėtojant technologijas, dirbtinai sukurtų nanomedžiagų naudojimas maisto produktų gamyboje galėtų išaugti. Siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos ▐ lygį, būtina parengti bendrą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų termino apibrėžtį ▐ . |
| --- | --- |

(16)

Toliau plėtojant technologijas, dirbtinai sukurtų nanomedžiagų naudojimas maisto produktų gamyboje galėtų išaugti. Siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos ▐ lygį, būtina parengti bendrą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų termino apibrėžtį ▐ .

| (17) | Dabartiniai bandymų metodai nėra tinkami
  su nanomedžiagomis susijusios rizikos
  vertinimui. Reikia skubiai kurti nanomedžiagoms tinkamų bandymų metodus, nenaudojant bandymuose gyvūnų. |
| --- | --- |

(17)

Dabartiniai bandymų metodai nėra tinkami
  su nanomedžiagomis susijusios rizikos
  vertinimui. Reikia skubiai kurti nanomedžiagoms tinkamų bandymų metodus, nenaudojant bandymuose gyvūnų.

| (18) | Maisto produkto pakuotėje turėtų būti tik nanomedžiagos, kurios yra įtrauktos į patvirtintų nanomedžiagų sąrašą, kartu nurodant, koks medžiagų kiekis gali patekti į arba ant tokioje pakuotėje esančio maisto produkto. |
| --- | --- |

(18)

Maisto produkto pakuotėje turėtų būti tik nanomedžiagos, kurios yra įtrauktos į patvirtintų nanomedžiagų sąrašą, kartu nurodant, koks medžiagų kiekis gali patekti į arba ant tokioje pakuotėje esančio maisto produkto.

| (19) | Maisto produktų, gaminamų iš
  Sąjungos rinkoje esančių
  maisto produktų sudedamųjų dalių,
  recepto pakeitimas
  , visų pirma pakeičiant ▐ sudedamąsias maisto produktų dalis
  arba jų kiekį
  , neturėtų būti laikomas naujais maisto produktais. ▐ |
| --- | --- |

(19)

Maisto produktų, gaminamų iš
  Sąjungos rinkoje esančių
  maisto produktų sudedamųjų dalių,
  recepto pakeitimas
  , visų pirma pakeičiant ▐ sudedamąsias maisto produktų dalis
  arba jų kiekį
  , neturėtų būti laikomas naujais maisto produktais. ▐

| (20) | 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB dėl Sąjungos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (11), nuostatos turėtų būti taikomos tais atvejais, kai produktui, atsižvelgiant į visas jo charakteristikas, gali būti taikomas ir „vaisto“ terminas, ir kituose Sąjungos teisės aktuose nurodytas produkto terminas. Šiuo atžvilgiu valstybei narei, jei ji pagal Direktyvą 2001/83/EB nustato, kad maisto produktas yra vaistas, turėtų būti suteikta galimybė apriboti tokio produkto tiekimą rinkai pagal Sąjungos teisę. Be to, maisto terminas, kuris apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 178/2002, neapima vaistų, ir jiems neturėtų būti taikomas šis reglamentas. |
| --- | --- |

(20)

2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB dėl Sąjungos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (11), nuostatos turėtų būti taikomos tais atvejais, kai produktui, atsižvelgiant į visas jo charakteristikas, gali būti taikomas ir „vaisto“ terminas, ir kituose Sąjungos teisės aktuose nurodytas produkto terminas. Šiuo atžvilgiu valstybei narei, jei ji pagal Direktyvą 2001/83/EB nustato, kad maisto produktas yra vaistas, turėtų būti suteikta galimybė apriboti tokio produkto tiekimą rinkai pagal Sąjungos teisę. Be to, maisto terminas, kuris apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 178/2002, neapima vaistų, ir jiems neturėtų būti taikomas šis reglamentas.

| (21) | Nauji maisto produktai, kuriems leidimai suteikti pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, ir toliau turėtų būti laikomi naujais maisto produktais, tačiau norint tokius maisto produktus naudoti kitai naujai paskirčiai, reikalaujama gauti leidimą. |
| --- | --- |

(21)

Nauji maisto produktai, kuriems leidimai suteikti pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, ir toliau turėtų būti laikomi naujais maisto produktais, tačiau norint tokius maisto produktus naudoti kitai naujai paskirčiai, reikalaujama gauti leidimą.

| (22) | Šis reglamentas neturėtų būti taikomas technologinės paskirties arba genetiškai modifikuotiems maisto produktams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas genetiškai modifikuotiems maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 (12), maisto produktams, kurie naudojami tik kaip maisto priedai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (13), maisto kvapiosioms medžiagoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 (14), fermentams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 (15), ir ekstrahentams, kuriems taikoma Direktyva 2009/32/EB (16). |
| --- | --- |

(22)

Šis reglamentas neturėtų būti taikomas technologinės paskirties arba genetiškai modifikuotiems maisto produktams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas genetiškai modifikuotiems maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 (12), maisto produktams, kurie naudojami tik kaip maisto priedai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (13), maisto kvapiosioms medžiagoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 (14), fermentams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 (15), ir ekstrahentams, kuriems taikoma Direktyva 2009/32/EB (16).

| (23) | Vitaminų ir mineralų naudojimą reglamentuoja specialūs maisto sektorių teisės aktai. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas vitaminams ir mineralams, kuriems taikoma Direktyva 2002/46/EB, 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (17) ir 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (nauja redakcija) (18). Vis dėlto šiuose specialiuose teisės aktuose neaptariami atvejai, kai vitaminai ir mineralinės medžiagos, kuriems išduotas leidimas, gaminami naudojant gamybos metodus arba gaunami iš naujų šaltinių, į kuriuos nebuvo atsižvelgta, kai jiems buvo išduotas leidimas. Todėl iki bus pakeisti tie specialūs teisės aktai, tokiems vitaminams ir mineralinėms medžiagoms turėtų būti taikomas šis reglamentas, jei dėl gamybos metodų ar naujų šaltinių atsiranda esminių maisto produktų sudėties ar vitaminų ar mineralų struktūros pokyčių, darančių poveikį jų maistinei vertei, įsisavinimui ar nepageidaujamų medžiagų kiekiui. |
| --- | --- |

(23)

Vitaminų ir mineralų naudojimą reglamentuoja specialūs maisto sektorių teisės aktai. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas vitaminams ir mineralams, kuriems taikoma Direktyva 2002/46/EB, 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (17) ir 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (nauja redakcija) (18). Vis dėlto šiuose specialiuose teisės aktuose neaptariami atvejai, kai vitaminai ir mineralinės medžiagos, kuriems išduotas leidimas, gaminami naudojant gamybos metodus arba gaunami iš naujų šaltinių, į kuriuos nebuvo atsižvelgta, kai jiems buvo išduotas leidimas. Todėl iki bus pakeisti tie specialūs teisės aktai, tokiems vitaminams ir mineralinėms medžiagoms turėtų būti taikomas šis reglamentas, jei dėl gamybos metodų ar naujų šaltinių atsiranda esminių maisto produktų sudėties ar vitaminų ar mineralų struktūros pokyčių, darančių poveikį jų maistinei vertei, įsisavinimui ar nepageidaujamų medžiagų kiekiui.

| (24) | Specialios mitybinės paskirties, maistą papildantys ar kaip maisto papildai vartojami nauji maisto produktai, išskyrus vitaminus ir mineralus, turėtų būti vertinami laikantis šio reglamento. Jiems taip pat turėtų būti taikomos taisyklės, nustatytos Direktyvoje 2002/46/EB, Reglamente (EB) Nr. 1925/2006, Direktyvoje 2009/39/EB ir pastarojoje direktyvoje bei jos I priede nurodytose specialiosiose direktyvose. |
| --- | --- |

(24)

Specialios mitybinės paskirties, maistą papildantys ar kaip maisto papildai vartojami nauji maisto produktai, išskyrus vitaminus ir mineralus, turėtų būti vertinami laikantis šio reglamento. Jiems taip pat turėtų būti taikomos taisyklės, nustatytos Direktyvoje 2002/46/EB, Reglamente (EB) Nr. 1925/2006, Direktyvoje 2009/39/EB ir pastarojoje direktyvoje bei jos I priede nurodytose specialiosiose direktyvose.

| (25) | Komisija turėtų nustatyti paprastą ir skaidrią procedūrą tiems atvejams, kai ji neturi
  informacijos apie žmonėms skirtų maisto produkto naudojimą iki 1997 m. gegužės 15 d.
  Valstybės narės turėtų būti įtrauktos į šią procedūrą. Procedūra turėtų būti patvirtinta ne vėliau kaip ... (19). |
| --- | --- |

(25)

Komisija turėtų nustatyti paprastą ir skaidrią procedūrą tiems atvejams, kai ji neturi
  informacijos apie žmonėms skirtų maisto produkto naudojimą iki 1997 m. gegužės 15 d.
  Valstybės narės turėtų būti įtrauktos į šią procedūrą. Procedūra turėtų būti patvirtinta ne vėliau kaip ... (19).

| (26) | Nauji maisto produktai turėtų būti tiekiami rinkai Sąjungoje tik jeigu jie yra saugūs ir neklaidina vartotojų.
  Jų saugumas turėtų būti vertinamas laikantis atsargumo principo, kuris yra apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 178/2002, 7 straipsnyje.
  Be to,
  jie
  neturėtų skirtis nuo maisto produkto
  , kurį jie pakeičia,
  tiek, kad maistingumo atžvilgiu
  jie
  būtų vartotojui nenaudingi. |
| --- | --- |

(26)

Nauji maisto produktai turėtų būti tiekiami rinkai Sąjungoje tik jeigu jie yra saugūs ir neklaidina vartotojų.
  Jų saugumas turėtų būti vertinamas laikantis atsargumo principo, kuris yra apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 178/2002, 7 straipsnyje.
  Be to,
  jie
  neturėtų skirtis nuo maisto produkto
  , kurį jie pakeičia,
  tiek, kad maistingumo atžvilgiu
  jie
  būtų vartotojui nenaudingi.

| (27) | Būtina taikyti veiksmingą, ribotos trukmės ir skaidrią centralizuotą suderintą saugos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrą. Siekiant tolesnio įvairių leidimų išdavimo procedūrų maisto produktams suderinimo, naujų maisto produktų saugos vertinimas ir jų įtraukimas į Sąjungos sąrašą turėtų būti atliekamas pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų išdavimo procedūrą (20), nustatytą procedūrą, kuri turėtų būti taikoma visada, išskyrus atvejus, kai šiame reglamente nurodytos konkrečios leidžiančios nukrypti nuostatos. Gavusi paraišką dėl naujo maisto produkto leidimo išdavimo, Komisija turėtų įvertinti paraiškos galiojimą ir pagrįstumą. Išduodant leidimus naujiems maisto produktams taip pat turėtų būti atsižvelgta į kitus veiksnius, kurie svarbūs nagrinėjamam klausimui, įskaitant su etika, aplinkosauga ir gyvūnų gerove susijusius veiksnius bei atsargumo principą. |
| --- | --- |

(27)

Būtina taikyti veiksmingą, ribotos trukmės ir skaidrią centralizuotą suderintą saugos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrą. Siekiant tolesnio įvairių leidimų išdavimo procedūrų maisto produktams suderinimo, naujų maisto produktų saugos vertinimas ir jų įtraukimas į Sąjungos sąrašą turėtų būti atliekamas pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų išdavimo procedūrą (20), nustatytą procedūrą, kuri turėtų būti taikoma visada, išskyrus atvejus, kai šiame reglamente nurodytos konkrečios leidžiančios nukrypti nuostatos. Gavusi paraišką dėl naujo maisto produkto leidimo išdavimo, Komisija turėtų įvertinti paraiškos galiojimą ir pagrįstumą. Išduodant leidimus naujiems maisto produktams taip pat turėtų būti atsižvelgta į kitus veiksnius, kurie svarbūs nagrinėjamam klausimui, įskaitant su etika, aplinkosauga ir gyvūnų gerove susijusius veiksnius bei atsargumo principą.

| (28) | Taip pat turėtų būti nustatyti dėl naujų maisto produktų potencialiai kylančios rizikos vertinimo kriterijai. Siekiant užtikrinti suderintą mokslinį naujų maisto produktų vertinimą, jį turėtų atlikti Tarnyba. |
| --- | --- |

(28)

Taip pat turėtų būti nustatyti dėl naujų maisto produktų potencialiai kylančios rizikos vertinimo kriterijai. Siekiant užtikrinti suderintą mokslinį naujų maisto produktų vertinimą, jį turėtų atlikti Tarnyba.

| (29) | Į etikos ir aplinkos aspektus atsižvelgiama atliekant rizikos vertinimą per leidimų išdavimo procedūrą. Tuos aspektus atitinkama tvarka turėtų įvertinti Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupė ir Europos aplinkos agentūra. |
| --- | --- |

(29)

Į etikos ir aplinkos aspektus atsižvelgiama atliekant rizikos vertinimą per leidimų išdavimo procedūrą. Tuos aspektus atitinkama tvarka turėtų įvertinti Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupė ir Europos aplinkos agentūra.

| (30) | Siekiant supaprastinti procedūras, pareiškėjams turėtų būti leidžiama dėl maisto produkto, reglamentuojamo skirtingais maisto sektorių teisės aktais, pateikti tik vieną paraišką. Todėl atitinkamai turėtų būti pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė Europos bendrijos teises bei pareigas, todėl žodis „Bendrija“ visame to reglamento tekste turėtų būti pakeistas žodžiu „Sąjunga“. |
| --- | --- |

(30)

Siekiant supaprastinti procedūras, pareiškėjams turėtų būti leidžiama dėl maisto produkto, reglamentuojamo skirtingais maisto sektorių teisės aktais, pateikti tik vieną paraišką. Todėl atitinkamai turėtų būti pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė Europos bendrijos teises bei pareigas, todėl žodis „Bendrija“ visame to reglamento tekste turėtų būti pakeistas žodžiu „Sąjunga“.

| (31) | Jei trečiųjų valstybių tradiciniai maisto produktai yra įtraukti į tradicinių trečiųjų valstybių maisto produktų sąrašą, juos turėtų būti leidžiama tiekti rinkai Sąjungoje taikant sąlygas, atitinkančias sąlygas, kuriomis įrodyta, kad produktas buvo naudotas saugiai. Vertinant tradicinių trečiųjų valstybių maisto produktų saugą ir valdymą, turėtų būti atsižvelgiama į saugaus maisto produktų naudojimo jų valstybėje istoriją. Į saugaus maisto produkto naudojimo istoriją neturėtų būti įtraukiamas produkto naudojimas kitokiai nei maisto paskirčiai arba naudojimas, kurio negalima priskirti įprastam maisto racionui. |
| --- | --- |

(31)

Jei trečiųjų valstybių tradiciniai maisto produktai yra įtraukti į tradicinių trečiųjų valstybių maisto produktų sąrašą, juos turėtų būti leidžiama tiekti rinkai Sąjungoje taikant sąlygas, atitinkančias sąlygas, kuriomis įrodyta, kad produktas buvo naudotas saugiai. Vertinant tradicinių trečiųjų valstybių maisto produktų saugą ir valdymą, turėtų būti atsižvelgiama į saugaus maisto produktų naudojimo jų valstybėje istoriją. Į saugaus maisto produkto naudojimo istoriją neturėtų būti įtraukiamas produkto naudojimas kitokiai nei maisto paskirčiai arba naudojimas, kurio negalima priskirti įprastam maisto racionui.

| (32) | Tam tikrais atvejais remiantis saugos vertinimo išvadomis reikėtų nustatyti reikalavimus dėl žmonėms skirtų naujų maisto produktų naudojimo stebėsenos po jų pateikimo rinkai. |
| --- | --- |

(32)

Tam tikrais atvejais remiantis saugos vertinimo išvadomis reikėtų nustatyti reikalavimus dėl žmonėms skirtų naujų maisto produktų naudojimo stebėsenos po jų pateikimo rinkai.

| (33) | Naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą ▐ neturėtų riboti galimybės vertinti bendro medžiagos, kuri dedama į šį maisto produktą arba naudojama gaminant šį produktą, arba panašaus produkto vartojimo poveikį pagal Reglamento (EB) Nr. 1925/2006
  8 straipsnį
  . |
| --- | --- |

(33)

Naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą ▐ neturėtų riboti galimybės vertinti bendro medžiagos, kuri dedama į šį maisto produktą arba naudojama gaminant šį produktą, arba panašaus produkto vartojimo poveikį pagal Reglamento (EB) Nr. 1925/2006
  8 straipsnį
  .

| (34) | Specifinėmis aplinkybėmis siekiant remti žemės ūkio ir maisto pramonės mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, taigi inovacijas
  , tikslinga apsaugoti novatorių indėlį renkant informaciją ir duomenis, kurie pateikiami siekiant pagrįsti pagal šį reglamentą pateiktą paraišką.
  Naujausi moksliniai įrodymai ir nuosavybės teise saugomi duomenys, pateikti pagrindžiant paraišką įtraukti naują maisto produktą į Sąjungos sąrašą, ▐ neturėtų būti naudojami kito pareiškėjo naudai ribotą laikotarpį be
  pirmojo
  pareiškėjo sutikimo. Vieno pareiškėjo pateiktų mokslinių duomenų apsauga neturėtų užkirsti kelio kitiems pareiškėjams siekti, kad į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą produktas būtų įtrauktas remiantis jų turimais moksliniais duomenimis.
  Be to, siekiant apsaugoti mokslinius duomenis, neturėtų būti trukdoma užtikrinti skaidrumą ir gauti prieigą prie informacijos apie duomenis, naudotus vertinant naujų maisto produktų saugą. Vis dėlto neturėtų būti pažeistos intelektinės nuosavybės teisės. |
| --- | --- |

(34)

Specifinėmis aplinkybėmis siekiant remti žemės ūkio ir maisto pramonės mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, taigi inovacijas
  , tikslinga apsaugoti novatorių indėlį renkant informaciją ir duomenis, kurie pateikiami siekiant pagrįsti pagal šį reglamentą pateiktą paraišką.
  Naujausi moksliniai įrodymai ir nuosavybės teise saugomi duomenys, pateikti pagrindžiant paraišką įtraukti naują maisto produktą į Sąjungos sąrašą, ▐ neturėtų būti naudojami kito pareiškėjo naudai ribotą laikotarpį be
  pirmojo
  pareiškėjo sutikimo. Vieno pareiškėjo pateiktų mokslinių duomenų apsauga neturėtų užkirsti kelio kitiems pareiškėjams siekti, kad į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą produktas būtų įtrauktas remiantis jų turimais moksliniais duomenimis.
  Be to, siekiant apsaugoti mokslinius duomenis, neturėtų būti trukdoma užtikrinti skaidrumą ir gauti prieigą prie informacijos apie duomenis, naudotus vertinant naujų maisto produktų saugą. Vis dėlto neturėtų būti pažeistos intelektinės nuosavybės teisės.

| (35) | Naujiems maisto produktams taikomi bendri ženklinimo reikalavimai, nustatyti
  2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2000/13/EB
  dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo

   (21). Tam tikrais atvejais gali prireikti pateikti papildomą ženklinimo informaciją, visų pirma susijusią su maisto produkto aprašu, jo šaltiniu arba vartojimo sąlygomis. Todėl
  naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos sąrašą gali priklausyti nuo specialių naudojimo sąlygų arba pareigų ženklinti
  . |
| --- | --- |

(35)

Naujiems maisto produktams taikomi bendri ženklinimo reikalavimai, nustatyti
  2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje 2000/13/EB
  dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo

   (21). Tam tikrais atvejais gali prireikti pateikti papildomą ženklinimo informaciją, visų pirma susijusią su maisto produkto aprašu, jo šaltiniu arba vartojimo sąlygomis. Todėl
  naujo maisto produkto įtraukimas į Sąjungos sąrašą gali priklausyti nuo specialių naudojimo sąlygų arba pareigų ženklinti
  .

| (36) | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu (EB) Nr. 1924/2006
  dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

   (22) suderinamos valstybių narių teisės aktų nuostatos dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą. Todėl teiginiai apie naujus maisto produktus turėtų atitikti tą reglamentą.
  Kai pareiškėjas pageidauja, kad naujam maisto produktui būtų priskirtas teiginys apie šio maisto produkto sveikatingumą, jis turi gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 17 arba 18 straipsnius, ir į paraiškas dėl naujo maisto produkto bei teiginių apie maisto produkto sveikatingumą įtraukiami prašymai saugoti nuosavybės teise turimus duomenis; duomenų apsaugos laikotarpiai turėtų prasidėti ir galioti tuo pačiu metu, jei pareiškėjas to prašo. |
| --- | --- |

(36)

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu (EB) Nr. 1924/2006
  dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

   (22) suderinamos valstybių narių teisės aktų nuostatos dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą. Todėl teiginiai apie naujus maisto produktus turėtų atitikti tą reglamentą.
  Kai pareiškėjas pageidauja, kad naujam maisto produktui būtų priskirtas teiginys apie šio maisto produkto sveikatingumą, jis turi gauti leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 17 arba 18 straipsnius, ir į paraiškas dėl naujo maisto produkto bei teiginių apie maisto produkto sveikatingumą įtraukiami prašymai saugoti nuosavybės teise turimus duomenis; duomenų apsaugos laikotarpiai turėtų prasidėti ir galioti tuo pačiu metu, jei pareiškėjas to prašo.

| (37) | Ypatingais
  atvejais
  turėtų
  būti konsultuojamasi su Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupe, siekiant gauti patarimą dėl
  naujų technologijų naudojimo ir
  naujų maisto produktų tiekimo rinkai ▐ etinių aspektų. |
| --- | --- |

(37)

Ypatingais
  atvejais
  turėtų
  būti konsultuojamasi su Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupe, siekiant gauti patarimą dėl
  naujų technologijų naudojimo ir
  naujų maisto produktų tiekimo rinkai ▐ etinių aspektų.

| (38) | Nauji maisto produktai, tiekiami rinkai Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, turėtų būti ir toliau tiekiami rinkai. Nauji maisto produktai, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, turėtų būti įtraukti į pagal šį reglamentą sudarytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Be to, paraiškos, pateiktos pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97
  tais atvejais, kai, pagal to reglamento 6 straipsnio 3 dalį,
  Komisijai dar nepateikta ▐ pirminio įvertinimo ataskaita, ir visais tais atvejais, kai pagal
  to reglamento 6 straipsnio 3 arba 4 dalį prieš įsigaliojant šiam reglamentui reikia pateikti papildomo įvertinimo ataskaitą, turėtų būti laikomos pagal šį reglamentą pateiktomis paraiškomis. Tuo atveju, kai Tarnyba ir valstybės narės turi pateikti nuomonę, jos turėtų atsižvelgti į pirminio įvertinimo rezultatus
  . Kiti neišnagrinėti prašymai, pateikti pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 4 straipsnį, prieš pradedant taikyti šį reglamentą, turėtų būti nagrinėjami remiantis Reglamento (EB) Nr. 258/97 nuostatomis. |
| --- | --- |

(38)

Nauji maisto produktai, tiekiami rinkai Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, turėtų būti ir toliau tiekiami rinkai. Nauji maisto produktai, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97, turėtų būti įtraukti į pagal šį reglamentą sudarytą Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą. Be to, paraiškos, pateiktos pagal Reglamentą (EB) Nr. 258/97
  tais atvejais, kai, pagal to reglamento 6 straipsnio 3 dalį,
  Komisijai dar nepateikta ▐ pirminio įvertinimo ataskaita, ir visais tais atvejais, kai pagal
  to reglamento 6 straipsnio 3 arba 4 dalį prieš įsigaliojant šiam reglamentui reikia pateikti papildomo įvertinimo ataskaitą, turėtų būti laikomos pagal šį reglamentą pateiktomis paraiškomis. Tuo atveju, kai Tarnyba ir valstybės narės turi pateikti nuomonę, jos turėtų atsižvelgti į pirminio įvertinimo rezultatus
  . Kiti neišnagrinėti prašymai, pateikti pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 4 straipsnį, prieš pradedant taikyti šį reglamentą, turėtų būti nagrinėjami remiantis Reglamento (EB) Nr. 258/97 nuostatomis.

| (39) | Reglamente (EB) Nr. 882/2004 (23) nustatytos bendrosios taisyklės, kuriomis remiantis atliekama oficiali kontrolė, siekiant nustatyti, ar laikomasi maistą reglamentuojančių teisės aktų. Todėl, siekiant užtikrinti šio reglamento laikymąsi, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama vykdyti oficialią kontrolę pagal tą Reglamentą. |
| --- | --- |

(39)

Reglamente (EB) Nr. 882/2004 (23) nustatytos bendrosios taisyklės, kuriomis remiantis atliekama oficiali kontrolė, siekiant nustatyti, ar laikomasi maistą reglamentuojančių teisės aktų. Todėl, siekiant užtikrinti šio reglamento laikymąsi, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama vykdyti oficialią kontrolę pagal tą Reglamentą.

| (40) | Taikomi Reglamente (EB) Nr. 852/2004 (24) nustatyti maisto produktų higienos reikalavimai. |
| --- | --- |

(40)

Taikomi Reglamente (EB) Nr. 852/2004 (24) nustatyti maisto produktų higienos reikalavimai.

| (41) | Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. nustatyti suderintas naujų maisto produktų tiekimo rinkai Sąjungoje taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(41)

Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. nustatyti suderintas naujų maisto produktų tiekimo rinkai Sąjungoje taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (42) | Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

▐

| (43) | ▐ Pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, ar žmonėms vartoti skirti maisto produktai buvo plačiai naudojami Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d.
  ,
  siekiant
  nustatyti, ar šis reglamentas taikomas konkrečios rūšies maisto produktams, priderinti ir pritaikyti „dirbtinai sukurtų nanomedžiagų“ termino apibrėžtį prie technikos ir mokslo pažangos ir prie termino apibrėžčių, dėl kurių bus vėliau susitarta tarptautiniu lygiu, dėl taisyklių, kaip veikti tais atvejais, kai Komisija neturi informacijos apie žmonėms skirtų maisto produktų naudojimą iki 1997 m. gegužės 15 d., taip pat dėl 4 straipsnio 1 dalies ir 9 straipsnio nuostatų taikymo ir Sąjungos sąrašo atnaujinimo taisyklių.
  Labai svarbu, kad
  parengiamųjų darbų metu
  Komisija
  tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu
  , |
| --- | --- |

(43)

▐ Pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, ar žmonėms vartoti skirti maisto produktai buvo plačiai naudojami Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d.
  ,
  siekiant
  nustatyti, ar šis reglamentas taikomas konkrečios rūšies maisto produktams, priderinti ir pritaikyti „dirbtinai sukurtų nanomedžiagų“ termino apibrėžtį prie technikos ir mokslo pažangos ir prie termino apibrėžčių, dėl kurių bus vėliau susitarta tarptautiniu lygiu, dėl taisyklių, kaip veikti tais atvejais, kai Komisija neturi informacijos apie žmonėms skirtų maisto produktų naudojimą iki 1997 m. gegužės 15 d., taip pat dėl 4 straipsnio 1 dalies ir 9 straipsnio nuostatų taikymo ir Sąjungos sąrašo atnaujinimo taisyklių.
  Labai svarbu, kad
  parengiamųjų darbų metu
  Komisija
  tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu
  ,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   skyrius

Įžanginės nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos suderintos naujų maisto produktų tiekimo rinkai Sąjungoje taisyklės, siekiant užtikrinti aukšto žmonių
  gyvybės ir
  sveikatos
  , gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos
  ir vartotojų interesų lygio apsaugą, kartu užtikrinant
  skaidrumą ir
  veiksmingą vidaus rinkos veikimą
  bei skatinant diegti naujoves žemės ūkio produktų pramonės srityje
  .

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas tiekiant rinkai Sąjungoje naujus maisto produktus.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | maisto produktams, jeigu jie naudojami kaip:






  i) | maisto priedai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008; |
| --- | --- | --- |

a)

maisto produktams, jeigu jie naudojami kaip:

i)

maisto priedai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008;

| ii) | maisto kvapiosios medžiagos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008; |
| --- | --- |

ii)

maisto kvapiosios medžiagos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008;

| iii) | ekstrahentai, kurie naudojami gaminant maisto produktus ir kuriems taikoma Direktyva 2009/32/EB; |
| --- | --- |

iii)

ekstrahentai, kurie naudojami gaminant maisto produktus ir kuriems taikoma Direktyva 2009/32/EB;

| iv) | maisto fermentai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008; |
| --- | --- |

iv)

maisto fermentai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008;

| v) | vitaminai ir mineralai, kuriems atitinkamai taikoma Direktyva 2002/46/EB, Reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 arba Direktyva 2009/39/EB, išskyrus vitaminus ir mineralines medžiagas, kuriems jau išduotas leidimas ir kurie gaminami naudojant gamybos metodus arba gaunami iš naujų šaltinių, į kuriuos nebuvo atsižvelgta, kai jiems buvo išduotas leidimas pagal specialius teisės aktus, jei dėl tokių gamybos metodų ar naujų šaltinių atsiranda esminiai pokyčiai, nurodyti šio Reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje; |
| --- | --- |

v)

vitaminai ir mineralai, kuriems atitinkamai taikoma Direktyva 2002/46/EB, Reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 arba Direktyva 2009/39/EB, išskyrus vitaminus ir mineralines medžiagas, kuriems jau išduotas leidimas ir kurie gaminami naudojant gamybos metodus arba gaunami iš naujų šaltinių, į kuriuos nebuvo atsižvelgta, kai jiems buvo išduotas leidimas pagal specialius teisės aktus, jei dėl tokių gamybos metodų ar naujų šaltinių atsiranda esminiai pokyčiai, nurodyti šio Reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje;

| b) | maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

b)

maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003;

| c) | maisto produktams, pagamintiems iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių. Iki ...

   (25)

  Komisija turi pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl draudimo tiekti rinkai Sąjungoje maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių
  .
  Pasiūlymas turi būti pateiktas Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

c)

maisto produktams, pagamintiems iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių. Iki ...

   (25)

  Komisija turi pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl draudimo tiekti rinkai Sąjungoje maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių
  .
  Pasiūlymas turi būti pateiktas Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Prireikus, atsižvelgusi į šiame straipsnyje apibrėžtą taikymo sritį, Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų, gali nustatyti, ar šis reglamentas taikomas tam tikros rūšies maisto produktams.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamos Reglamente (EB) Nr. 178/2002 įtvirtintos terminų apibrėžtys.

2.   Taip pat vartojamos šios terminų apibrėžtys:

| a) | naujas maisto produktas ▐:






  i) | žmonėms skirti
  maisto produktai, kurių
  iki 1997 m. gegužės 15 d. ▐ Sąjungoje
  žmonės plačiai nenaudojo
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

naujas maisto produktas ▐:

i)

žmonėms skirti
  maisto produktai, kurių
  iki 1997 m. gegužės 15 d. ▐ Sąjungoje
  žmonės plačiai nenaudojo
  ;

| ii) | augalinės
  ar gyvūninės
  kilmės maisto produktai, jeigu netradicinės, iki 1997 m. gegužės 15 d. ▐ nenaudotos auginimo technologijos
  taikomos augalams arba gyvūnams
  ,
  išskyrus maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių
  ; |
| --- | --- |

ii)

augalinės
  ar gyvūninės
  kilmės maisto produktai, jeigu netradicinės, iki 1997 m. gegužės 15 d. ▐ nenaudotos auginimo technologijos
  taikomos augalams arba gyvūnams
  ,
  išskyrus maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių
  ;

| iii) | maisto produktai, pagaminti naudojant naują, iki 1997 m. gegužės 15 d. Sąjungoje maisto gamybai nenaudotą gamybos procesą, sukeliantį maisto produktų sudėties ar struktūros esminius pokyčius, darančius poveikį jų maistinei vertei, įsisavinimui ar nepageidaujamų medžiagų kiekiui; |
| --- | --- |

iii)

maisto produktai, pagaminti naudojant naują, iki 1997 m. gegužės 15 d. Sąjungoje maisto gamybai nenaudotą gamybos procesą, sukeliantį maisto produktų sudėties ar struktūros esminius pokyčius, darančius poveikį jų maistinei vertei, įsisavinimui ar nepageidaujamų medžiagų kiekiui;

| iv) | maisto produktai, savo sudėtyje turintys dirbtinai sukurtų nanomedžiagų ar sudaryti iš jų; |
| --- | --- |

iv)

maisto produktai, savo sudėtyje turintys dirbtinai sukurtų nanomedžiagų ar sudaryti iš jų;

▐

| b) | dirbtinai sukurta nanomedžiaga – sąmoningai gaminama medžiaga, kurios vienas ar daugiau matmenų lygus ar mažesnis nei 100 nm arba kuri sudaryta iš atskirų vidaus ar išorės funkcinių dalių ir daugelio šių dalių vienas ar daugiau matmenų lygus ar mažesnis nei 100 nm, įskaitant struktūras, aglomeratus arba junginius, kurių dydis gali viršyti 100 nm, tačiau kurie išlaiko savybes, būdingas nanodydžio medžiagoms.
  Savybės, kurios būdingos nanodydžio medžiagoms, apima:






  i) | su didele dalimi specifinio atitinkamos medžiagos paviršiaus susijusias savybes; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

dirbtinai sukurta nanomedžiaga – sąmoningai gaminama medžiaga, kurios vienas ar daugiau matmenų lygus ar mažesnis nei 100 nm arba kuri sudaryta iš atskirų vidaus ar išorės funkcinių dalių ir daugelio šių dalių vienas ar daugiau matmenų lygus ar mažesnis nei 100 nm, įskaitant struktūras, aglomeratus arba junginius, kurių dydis gali viršyti 100 nm, tačiau kurie išlaiko savybes, būdingas nanodydžio medžiagoms.

Savybės, kurios būdingos nanodydžio medžiagoms, apima:

i)

su didele dalimi specifinio atitinkamos medžiagos paviršiaus susijusias savybes; ir (arba)

| ii) | specifines fizikines chemines savybes, kurios skiriasi nuo ne nanoformos tos pačios medžiagos savybių; |
| --- | --- |

ii)

specifines fizikines chemines savybes, kurios skiriasi nuo ne nanoformos tos pačios medžiagos savybių;

| c) | klonuoti gyvūnai – gyvūnai, veisiami panaudojant nelytinį dirbtinį dauginimo metodą, siekiant sukurti genetiškai tapačią arba beveik tapačią atskiro gyvūno kopiją; |
| --- | --- |

c)

klonuoti gyvūnai – gyvūnai, veisiami panaudojant nelytinį dirbtinį dauginimo metodą, siekiant sukurti genetiškai tapačią arba beveik tapačią atskiro gyvūno kopiją;

| d) | klonuotų gyvūnų jaunikliai – gyvūnai, veisiami panaudojant lytinio dauginimo priemones, jei bent vienas iš protėvių yra klonuotas gyvūnas; |
| --- | --- |

d)

klonuotų gyvūnų jaunikliai – gyvūnai, veisiami panaudojant lytinio dauginimo priemones, jei bent vienas iš protėvių yra klonuotas gyvūnas;

| e) | tradicinis trečiosios valstybės maisto produktas –
  natūralus, dirbtinai nesukurtas
  naujas maisto produktas, ▐ turintis saugaus naudojimo trečiojoje valstybėje istoriją, o tai reiškia, kad atitinkamas maisto produktas bent 25 metus
  iki
  ... (26) buvo ir yra valstybės didelės gyventojų dalies
  įprasto
  maisto raciono dalis; |
| --- | --- |

e)

tradicinis trečiosios valstybės maisto produktas –
  natūralus, dirbtinai nesukurtas
  naujas maisto produktas, ▐ turintis saugaus naudojimo trečiojoje valstybėje istoriją, o tai reiškia, kad atitinkamas maisto produktas bent 25 metus
  iki
  ... (26) buvo ir yra valstybės didelės gyventojų dalies
  įprasto
  maisto raciono dalis;

| f) | maisto produkto saugaus naudojimo trečiojoje valstybėje istorija reiškia, kad aptariamo maisto produkto sauga patvirtinta sudėtiniais duomenimis, naudojimo patirtimi ir nuolatiniu valstybės didelės gyventojų dalies naudojimu įprastame maisto racione bent 25 metus. |
| --- | --- |

f)

maisto produkto saugaus naudojimo trečiojoje valstybėje istorija reiškia, kad aptariamo maisto produkto sauga patvirtinta sudėtiniais duomenimis, naudojimo patirtimi ir nuolatiniu valstybės didelės gyventojų dalies naudojimu įprastame maisto racione bent 25 metus.

3.   
  Atsižvelgiant į tai, kad yra įvairių tarptautinio lygio institucijų paskelbtų nanomedžiagų termino apibrėžčių ir į tai, kad vyksta nuolatinė technikos ir mokslo raida nanotechnologijų srityje, Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų, gali priderinti ir pritaikyti šio straipsnio 2 dalies b punkto nuostatas prie technikos ir mokslo pažangos ir prie terminų apibrėžčių, dėl kurių bus vėliau susitarta tarptautiniu lygiu.

4 straipsnis

Informacijos apie
  naujų maisto
  produktų klasifikavimą rinkimas

1.   
  Komisija iš valstybių narių ir (arba)
  maisto verslo subjektų
  arba kitų suinteresuotų subjektų renka informaciją, siekdama nustatyti, ar maisto produktui taikomas šis reglamentas
  .
  Valstybės narės, verslo subjektai ir kiti suinteresuoti subjektai turi perduoti Komisijai informaciją apie tai, kokiu mastu žmonės skirti vartoti maisto produktai buvo naudojami Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d.

2.   
  Komisija turi paskelbti tuos duomenis ir išvadas, padarytas remiantis surinktais duomenimis, ir jas pagrindžiančius nekonfidencialius duomenis.

3.   
  Siekiant užtikrinti, kad informacija apie naujų maisto produktų klasifikavimą būtų išsami, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų, Komisija ne vėliau kaip ...

   (26)

  patvirtina taisykles, kaip veikti tais atvejais, kai Komisija neturi informacijos apie žmonės skirtų vartoti maisto produktų naudojimą iki 1997 m. gegužės 15 d.

4.   
  Naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų,
  Komisija gali patvirtinti
  išsamias 1 dalies taikymo taisykles, visų pirma, dėl visų rūšių informacijos, kuri turi būti renkama iš valstybių narių ir (arba) maisto verslo subjektų
  .

5 straipsnis

Sąjungos naujų maisto produktų sąrašas

Tik nauji maisto produktai, įtraukti į Sąjungos naujų maisto produktų sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas), gali būti tiekiami rinkai. Komisija turi saugoti ir paskelbti Sąjungos sąrašą viešai prieinamoje Komisijos svetainėje, kurioje yra šiam tikslui skirtas puslapis.

II   skyrius

Naujų maisto produktų tiekimo rinkai Sąjungoje reikalavimai

6 straipsnis

Reikalavimų neatitinkančių naujų maisto produktų draudimas

Nauji maisto produktai netiekiami
  rinkai ▐, jeigu
  jie
  neatitinka šio reglamento
  nuostatų
  .

▐

7 straipsnis

Bendrosios naujų maisto produktų įtraukimo į Sąjungos sąrašus sąlygos

1.   Naujas maisto produktas gali būti įtrauktas į atitinkamą Sąjungos sąrašą tik jeigu jis atitinka šias sąlygas:

| a) | remiantis turimais moksliniais įrodymais, nekelia pavojaus vartotojų
  ir gyvūnų
  sveikatos saugai
  , o tai reiškia, kad vertinant riziką bus atsižvelgta į bendrą ir sinergetinį poveikį bei galimą neigiamą poveikį tam tikroms gyventojų grupėms
  ; |
| --- | --- |

a)

remiantis turimais moksliniais įrodymais, nekelia pavojaus vartotojų
  ir gyvūnų
  sveikatos saugai
  , o tai reiškia, kad vertinant riziką bus atsižvelgta į bendrą ir sinergetinį poveikį bei galimą neigiamą poveikį tam tikroms gyventojų grupėms
  ;

| b) | neklaidina vartotojo; |
| --- | --- |

b)

neklaidina vartotojo;

| c) | jo paskirtis – pakeisti kitą maisto produktą, jis nesiskiria nuo to maisto produkto taip, kad jo įprastas vartojimas maistingumo atžvilgiu būtų nenaudingas vartotojui; |
| --- | --- |

c)

jo paskirtis – pakeisti kitą maisto produktą, jis nesiskiria nuo to maisto produkto taip, kad jo įprastas vartojimas maistingumo atžvilgiu būtų nenaudingas vartotojui;

| d) | atliekant rizikos vertinimą, atsižvelgiama į Europos aplinkos agentūros nuomonę, kuri turi būti paskelbta ne vėliau kaip Tarnybos vertinimo dėl gamybos proceso ir įprasto vartojimo žalingo poveikio aplinkai masto, paskelbimo dieną; |
| --- | --- |

d)

atliekant rizikos vertinimą, atsižvelgiama į Europos aplinkos agentūros nuomonę, kuri turi būti paskelbta ne vėliau kaip Tarnybos vertinimo dėl gamybos proceso ir įprasto vartojimo žalingo poveikio aplinkai masto, paskelbimo dieną;

| e) | jei atliekant rizikos vertinimą atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę dėl etinių prieštaravimų masto, kuri turi būti paskelbta ne vėliau kaip Tarnybos vertinimo paskelbimo dieną; |
| --- | --- |

e)

jei atliekant rizikos vertinimą atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę dėl etinių prieštaravimų masto, kuri turi būti paskelbta ne vėliau kaip Tarnybos vertinimo paskelbimo dieną;

| f) | leidimas naujam maisto produktui, kuris gali turėti neigiamą poveikį tam tikroms gyventojų grupėms, išduodamas tik įgyvendinus specialias priemones, kurias taikant užkertamas kelias šioms neigiamoms pasekmėms; |
| --- | --- |

f)

leidimas naujam maisto produktui, kuris gali turėti neigiamą poveikį tam tikroms gyventojų grupėms, išduodamas tik įgyvendinus specialias priemones, kurias taikant užkertamas kelias šioms neigiamoms pasekmėms;

| g) | jis pagamintas ne iš klonuoto gyvūno arba jo jauniklio; |
| --- | --- |

g)

jis pagamintas ne iš klonuoto gyvūno arba jo jauniklio;

| h) | nustačius maksimalias naujo maisto produkto arba jo kaip kito maisto produkto arba maisto produkto kategorijų dalies suvartojimo normas, jei to reikia dėl saugaus naudojimo; |
| --- | --- |

h)

nustačius maksimalias naujo maisto produkto arba jo kaip kito maisto produkto arba maisto produkto kategorijų dalies suvartojimo normas, jei to reikia dėl saugaus naudojimo;

| i) | buvo įvertintas naujų maisto produktų, kurie naudojami įvairiuose maisto produktuose arba maisto produktų kategorijose, bendras poveikis. |
| --- | --- |

i)

buvo įvertintas naujų maisto produktų, kurie naudojami įvairiuose maisto produktuose arba maisto produktų kategorijose, bendras poveikis.

2.
     
  Maisto produktai, pagaminti taikant gamybos procesus, kuriems reikalingi specialūs rizikos vertinimo metodai, (pvz., maisto produktai, pagaminti naudojant nanotechnologijas) negali būti įtraukti į Sąjungos sąrašą, kol šių specialių metodų taikymas nepatvirtins Tarnyba ir atlikus tinkamą šiais metodais pagrįstą saugumo įvertinimą bus įrodyta, kad atitinkamo maisto produkto naudojimas yra saugus.

3.
     
  Naujas maisto produktas gali būti įtrauktas į Sąjungos sąrašą tik jeigu yra pateikta kompetentingos institucijos nuomonė, kad šis maisto produktas nekelia pavojaus sveikatai.

4.
     
  Esant abejonių, pvz., jei nepakanka mokslinių įrodymų arba trūksta duomenų, taikomas atsargumo principas ir aptariamas maisto produktas neįtraukiamas į Sąjungos sąrašą.

8 straipsnis

Sąjungos sąrašo turinys

1.   
  Komisija atnaujina
  Sąjungos sąrašą
  , inter alia, tais atvejais, kai būtina apsaugoti duomenis, kaip nurodyta 14 straipsnyje, ir
  laikydamasi Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 nustatytos tvarkos ▐.
  Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 7 straipsnio 4–6 dalių nuostatų, reglamentas, pagal kurį atnaujinamas Sąjungos sąrašas, patvirtinamas naudojantis teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikantis 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų. Komisija skelbia Sąjungos sąrašą savo svetainėje, kurioje yra šiam tikslui skirtas puslapis.

2.   Įtraukiant naują maisto produktą į Sąjungos sąrašą turi būti
  nurodoma:

| a) | maisto produkto specifikacija; |
| --- | --- |

a)

maisto produkto specifikacija;

| b) | maisto produkto paskirtis; |
| --- | --- |

b)

maisto produkto paskirtis;

| c) | naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

naudojimo sąlygos;

| d) | prireikus, papildomi specialūs ženklinimo reikalavimai, skirti informuoti galutinį vartotoją; |
| --- | --- |

d)

prireikus, papildomi specialūs ženklinimo reikalavimai, skirti informuoti galutinį vartotoją;

| e) | naujo maisto produkto įtraukimo į Sąjungos sąrašą data ir paraiškos gavimo data; |
| --- | --- |

e)

naujo maisto produkto įtraukimo į Sąjungos sąrašą data ir paraiškos gavimo data;

| f) | pareiškėjo pavardė ir adresas; |
| --- | --- |

f)

pareiškėjo pavardė ir adresas;

| g) | paskutinio patikrinimo, atlikto pagal 12 straipsnyje nustatytus stebėsenos reikalavimus, data ir rezultatai; |
| --- | --- |

g)

paskutinio patikrinimo, atlikto pagal 12 straipsnyje nustatytus stebėsenos reikalavimus, data ir rezultatai;

| h) | tai, kad įtraukimas pagrįstas naujausiais moksliniais įrodymais ir (arba) nuosavybės teise turimais moksliniais duomenimis, kurie saugomi pagal 14 straipsnį; |
| --- | --- |

h)

tai, kad įtraukimas pagrįstas naujausiais moksliniais įrodymais ir (arba) nuosavybės teise turimais moksliniais duomenimis, kurie saugomi pagal 14 straipsnį;

| i) | tai, kad naują maisto produktą rinkai teikti gali tik f punkte nurodytas pareiškėjas, išskyrus atvejus, kai paskesnis pareiškėjas gauna leidimą tiekti rinkai maisto produktą nepažeisdamas pradinio pareiškėjo nuosavybės teise turimų duomenų. |
| --- | --- |

i)

tai, kad naują maisto produktą rinkai teikti gali tik f punkte nurodytas pareiškėjas, išskyrus atvejus, kai paskesnis pareiškėjas gauna leidimą tiekti rinkai maisto produktą nepažeisdamas pradinio pareiškėjo nuosavybės teise turimų duomenų.

3.
     
  Reikalaujama, kad kiekvieno naujo maisto produkto atžvilgiu būtų atliekama stebėsena po jo pateikimo rinkai. Visi nauji maisto produktai, kuriuos leista pateikti rinkai, patikrinami praėjus penkeriems metams ir kai gaunama daugiau mokslinių įrodymų. Atliekant stebėseną ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tų kategorijų žmonėms, kurie vartoja daugiausiai maisto produktų.

4.
     
  Kai naujame maisto produkte yra medžiagų, kurios gali kelti pavojų žmonių sveikatai, jei jo per daug vartojama, jo naudojimui turėtų būti gautas leidimas, nustatant didžiausią ribinę vertę tam tikruose maisto produktuose ar jų kategorijose.

5.
     
  Visos gaminiuose esančios nanomedžiagos aiškiai nurodomos maisto sudedamųjų dalių sąraše. Po kiekvieno iš šių sudedamųjų dalių pavadinimo skliausteliuose įrašoma „nano“.

6.
     
  Prieš pasibaigiant 14 straipsnio 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, Sąjungos sąrašas atnaujinamas pagal šio straipsnio 1 dalies nuostatas, su sąlyga, kad maisto produktas, kuriam išduotas leidimas, atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas, siekiant panaikinti šio straipsnio 2 dalies h punkte nustatytus specialius nurodymus.

7.
     
  Siekiant atnaujinti Sąjungos sąrašą, į jį įtraukiant naujus maisto produktus, kai naujas maisto produktas nesusideda iš maisto produktų, kuriems pagal 14 straipsnį taikomos duomenų apsaugos nuostatos, arba jame tokių maisto produktų nėra ir jeigu:

| a) | naujas maisto produktas prilygsta esamiems maisto produktams pagal sudėtį, poveikį medžiagų įsisavinimui ir nepageidaujamų medžiagų kiekį, arba |
| --- | --- |

a)

naujas maisto produktas prilygsta esamiems maisto produktams pagal sudėtį, poveikį medžiagų įsisavinimui ir nepageidaujamų medžiagų kiekį, arba

| b) | naujas maisto produktas susideda iš arba jame yra maisto produktų, kuriuos prieš tai jau buvo leista Sąjungoje naudoti kaip maisto produktus, ir kai galima tikėtis, kad dėl naujos paskirties labai nepadidės vartotojų, įskaitant pažeidžiamas vartotojų grupes, suvartojamas kiekis, |
| --- | --- |

b)

naujas maisto produktas susideda iš arba jame yra maisto produktų, kuriuos prieš tai jau buvo leista Sąjungoje naudoti kaip maisto produktus, ir kai galima tikėtis, kad dėl naujos paskirties labai nepadidės vartotojų, įskaitant pažeidžiamas vartotojų grupes, suvartojamas kiekis,

9 straipsnyje nurodyta pranešimo teikimo procedūra taikoma mutatis mutandis, nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies.

9 straipsnis

Tradiciniai trečiųjų valstybių maisto produktai ▐

1.   
  Maisto verslo subjektas, ketinantis
  tiekti tradicinį trečiosios valstybės maisto produktą rinkai Sąjungoje,
  praneša apie tai
  Komisijai
  , nurodydamas
  maisto produkto pavadinimą, sudėtį
  ir
  kilmės valstybę. ▐

Su pranešimu pateikiami dokumentais pagrįsti duomenys, patvirtinantys saugaus maisto produkto naudojimo bet kurioje trečiojoje valstybėje istoriją.

2.   Komisija nedelsdama persiunčia
  pranešimą, įskaitant ir 1 dalyje nurodytus saugaus naudojimo istorijos įrodymus,
  valstybėms narėms ir Tarnybai
  bei užtikrina, kad jis būtų viešai prieinamas jos svetainėje
  .

3.   
  Per keturis mėnesius nuo tos dienos, kurią laikydamasi 2 dalies Komisija persiunčia 1 dalyje nurodytą pranešimą, valstybės narės ir Tarnyba gali pranešti Komisijai, kad jos turi motyvuotų moksliškai pagrįstų saugos prieštaravimų dėl atitinkamo tradicinio maisto produkto tiekimo rinkai.

Tokiu atveju maisto produktas rinkai Sąjungoje netiekiamas ir jam taikomos 5–8 straipsnių nuostatos. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas pranešimas laikomas paraiška pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 1dalį. Alternatyviai, pareiškėjas taip pat gali nuspręsti atsiimti pranešimą.

Ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo dienos Komisija nepagrįstai nedelsdama aiškiai informuoja maisto verslo subjektą.

4.   
  Jeigu atitinkamam maisto verslo subjektui pagal 3 dalį nepateikiami motyvuoti moksliniais įrodymais pagrįsti prieštaravimai ir nėra tokios informacijos apie juos, tradicinis maisto produktas gali būti tiekiamas rinkai Sąjungoje praėjus penkiems mėnesiams nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo dienos.

5.   
  Komisija skelbia tradicinių trečiųjų valstybių maisto produktų, kurie gali būti tiekiami rinkai Sąjungoje pagal 4 dalį, sąrašą Komisijos svetainėje, kurioje yra šiam tikslui skirtas puslapis. Šis puslapis prieinamas iš puslapio, kuriame pateikiamas 5 straipsnyje nurodytas Sąjungos sąrašas, ir kuris yra su juo susietas.

6.   
  Siekdama užtikrinti šiame straipsnyje nurodytą sklandžią pranešimų teikimo procedūrą, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų, Komisija ne vėliau kaip ...

   (27)

  patvirtina išsamias šio straipsnio įgyvendinimo taisykles.

10 straipsnis

Techninės gairės

Nepažeisdama ▐ Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 9 straipsnio 1 dalies a
  punkto nuostatų ir ne vėliau kaip ...

   (27), Komisija, prireikus, glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba
  , maisto verslo subjektais ir mažosiomis bei vidutinėmis įmonėmis,
  pateikia technines gaires ir priemones, skirtas padėti ▐ maisto verslo subjektams ir ypač mažosioms bei vidutinėms įmonėms ▐, rengti ir teikti paraiškas bei pranešimus pagal šį reglamentą.
  Pareiškėjams sudaromos galimybės susipažinti su Rekomendacija 97/618/EB iki ji bus pakeista pagal šį straipsnį parengtomis peržiūrėtomis techninėmis gairėmis.

Techninės gairės ir priemonės skelbiamos ne vėliau kaip ...

   (27)

  viešai prieinamoje Komisijos svetainėje, kurioje yra šiam tikslui skirtas puslapis.

11 straipsnis

Tarnybos nuomonė

Vertindama naujų maisto produktų saugą, prireikus, Tarnyba visų pirma:

| a) | nagrinėja, ar
  naujas
  maisto produktas
  , nesvarbu, ar jis skirtas pakeisti
  jau
  rinkoje esantį
  maisto produktą
  , nekelia jokio kenksmingo ar toksiško poveikio žmonių sveikatai pavojaus, kartu atsižvelgdama į bet kokių naujų charakteristikų sukeliamą poveikį
  ; |
| --- | --- |

a)

nagrinėja, ar
  naujas
  maisto produktas
  , nesvarbu, ar jis skirtas pakeisti
  jau
  rinkoje esantį
  maisto produktą
  , nekelia jokio kenksmingo ar toksiško poveikio žmonių sveikatai pavojaus, kartu atsižvelgdama į bet kokių naujų charakteristikų sukeliamą poveikį
  ;

| b) | vertindama tradicinį trečiosios valstybės maisto produktą,
  atsižvelgia į maisto produkto saugaus naudojimo istoriją. |
| --- | --- |

b)

vertindama tradicinį trečiosios valstybės maisto produktą,
  atsižvelgia į maisto produkto saugaus naudojimo istoriją.

12 straipsnis

Maisto verslo subjektų ▐ pareigos

1.   Komisija, gavusi Tarnybos nuomonę, maisto saugos sumetimais
  nustato
  stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimą.
  Ši stebėsena vykdoma penkerius metus nuo naujų maisto produktų įtraukimo į Sąjungos sąrašą dienos.

2.
     
  Stebėsenos reikalavimai taip pat taikomi jau rinkai pateiktiems naujiems maisto produktams, įskaitant tuos, kurie buvo patvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 5 straipsnyje nustatytą supaprastintą pranešimo procedūrą.

3.
     
  Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, kurios atsako už stebėseną po pateikimo rinkai.

4.   Gamintojas
  ir maisto verslo subjektas arba institucija
  nedelsdami informuoja Komisiją apie:

| a) | naują mokslinę ar techninę informaciją, kuri gali turėti poveikį naujo maisto produkto naudojimo saugos vertinimui; |
| --- | --- |

a)

naują mokslinę ar techninę informaciją, kuri gali turėti poveikį naujo maisto produkto naudojimo saugos vertinimui;

| b) | draudimus arba ribojimus, kuriuos nustatė trečiosios valstybės, kurioje naujas maisto produktas tiekiamas rinkai, kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

b)

draudimus arba ribojimus, kuriuos nustatė trečiosios valstybės, kurioje naujas maisto produktas tiekiamas rinkai, kompetentinga institucija.

Visi maisto verslo subjektai praneša Komisijai ir kompetentingoms valstybės narės, kurioje jie vykdo veiklą, institucijoms apie bet kokią sveikatos problemą, apie kurią juos informavo vartotojai arba vartotojų apsaugos organizacijos.

Valstybės narės kompetentinga institucija pateikia ataskaitą Komisijai per tris mėnesius nuo tikrinimo užbaigimo dienos. Komisija ne vėliau kaip per metus nuo 1 dalyje nurodyto penkerių metų laikotarpio pabaigos pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

13 straipsnis

Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupė

Prireikus
  Komisija savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu gali konsultuotis su Europos etikos mokslo ir naujų technologijų grupe siekdama gauti jos nuomonę itin didelės etinės svarbos etiniais klausimais, susijusiais su mokslu ir naujomis technologijomis.

Komisija
  tokią Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės
  nuomonę skelbia viešai.

14 straipsnis

▐ Duomenų apsauga

1.   Pareiškėjui paprašius ir pateikus tinkamą ir patikrinamą informaciją, įtrauktą į paraiškos bylą, naujausi moksliniai įrodymai ir
  nuosavybės teise turimi
  moksliniai duomenys
  , pateikti
  pagrįsti paraišką negali būti naudojami ▐ kitai paraiškai pagrįsti penkerius metus nuo naujo maisto produkto įtraukimo į Sąjungos sąrašą datos
  , išskyrus atvejus, kai paskesnis pareiškėjas su ankstesniu pareiškėju yra susitaręs, kad tokius duomenis ir informaciją galima naudoti, ir kai
  :

| a) | pirmą kartą teikdamas paraišką pareiškėjas pareiškė nuosavybės teisę į naujausius mokslinius įrodymus ir (arba) mokslinius duomenis (mokslinių duomenų nuosavybė); |
| --- | --- |

a)

pirmą kartą teikdamas paraišką pareiškėjas pareiškė nuosavybės teisę į naujausius mokslinius įrodymus ir (arba) mokslinius duomenis (mokslinių duomenų nuosavybė);

| b) | ▐
  teikdamas
  ankstesnę
  paraišką ankstesnis pareiškėjas turėjo išimtinę teisę panaudoti nuosavybės teise saugomus duomenis; |
| --- | --- |

b)

▐
  teikdamas
  ankstesnę
  paraišką ankstesnis pareiškėjas turėjo išimtinę teisę panaudoti nuosavybės teise saugomus duomenis;

| c) | naujam maisto produktui negalėjo būti išduotas leidimas, jei ankstesnis pareiškėjas nebūtų pateikęs nuosavybės teise saugomų ▐ duomenų; ir |
| --- | --- |

c)

naujam maisto produktui negalėjo būti išduotas leidimas, jei ankstesnis pareiškėjas nebūtų pateikęs nuosavybės teise saugomų ▐ duomenų; ir

| d) | teikdamas ankstesnę paraišką ankstesnis pareiškėjas buvo pareiškęs, kad moksliniai duomenys ir kita informacija jam priklauso nuosavybės teise. |
| --- | --- |

d)

teikdamas ankstesnę paraišką ankstesnis pareiškėjas buvo pareiškęs, kad moksliniai duomenys ir kita informacija jam priklauso nuosavybės teise.

Vis dėlto ankstesnis pareiškėjas gali susitarti su paskesniu pareiškėju, kad tokius duomenis ir tokią informaciją galima naudoti.

2.
     
  Duomenys, gauti iš mokslinių tyrimų projektų, kuriuos iš dalies arba visiškai finansavo Sąjunga ir (arba) viešosios institucijos, turi būti skelbiami kartu su paraiška ir jais gali laisvai naudotis kiti pareiškėjai.

3.
     
  Paskesniam pareiškėjui turi būti leidžiama remtis su stuburiniais gyvūnais atliktais tyrimais ir kitais tyrimais, kurie padėtų išvengti tyrimų su gyvūnais, kad nereikėtų kartoti tyrimų su stuburiniais gyvūnais. Šių duomenų savininkas gali prašyti atitinkamo atlygio už naudojimąsi duomenimis.

4.   Pasikonsultavusi su pareiškėju, Komisija nustato, kokiai informacijai turėtų būti suteikta 1 dalyje nurodyta apsauga, ir apie savo sprendimą praneša pareiškėjui, Tarnybai ir valstybėms narėms.

▐

15 straipsnis

Suderinta duomenų apsauga

Nepaisant išduoto leidimo prekiauti nauju maisto produktu pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 7 ir 14 straipsnius arba leidimo naudoti teiginį apie maisto produkto sveikatingumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 17, 18 ir 25 straipsnius, jei siekiama gauti leidimą prekiauti nauju maisto produktu ir leidimą naudoti teiginį apie šio maisto produkto sveikatingumą ir jei yra pagrįsta duomenų apsauga pagal abiejų reglamentų nuostatas ir jos reikalauja pareiškėjas, leidimo duomenys ir leidimo paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turi sutapti ir duomenų apsaugos laikotarpiai turi būti vienodi.

16 straipsnis

Tikrinimo ir kontrolės priemonės

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento nuostatų, oficiali kontrolė turi būti atliekama laikantis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatų.

III   skyrius

Bendrosios nuostatos

17 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie tas nuostatas Komisijai ne vėliau kaip ... (28) ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtaką turinčius pakeitimus.

18 straipsnis

Išskirtinės valstybių narių teisės

1.
     
  Jei valstybė narė dėl naujos arba esamos informacijos naujo įvertinimo turi išsamių priežasčių manyti, kad šio reglamento nuostatas atitinkančio maisto produkto arba maisto sudedamųjų dalių naudojimas kelia pavojų žmonių sveikatai arba aplinkai, ta valstybė narė gali laikinai apriboti arba sustabdyti atitinkamo maisto produkto arba maisto sudedamųjų dalių prekybą ir jo naudojimą savo teritorijoje. Apie tai ji nedelsdama informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją bei nurodo tokio sprendimo priežastis.

2.
     
  Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba, kuo greičiau išnagrinėja 1 dalyje nurodytas priežastis ir imasi atitinkamų priemonių. Valstybė narė, priėmusi 1 dalyje nurodytą sprendimą, gali palikti jį galioti iki įsigalios tos priemonės.

19 straipsnis

Deleguoti teisės aktai

Norint pasiekti šio reglamento tikslus, nustatytus 1 straipsnyje, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 20 straipsnį ir laikydamasi 21 bei 22 straipsniuose nustatytų sąlygų, Komisija ne vėliau kaip ... (29) patvirtina kitus vertinimo kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar žmonėms skirti maisto produktai buvo plačiai naudojami Sąjungoje iki 1997 m. gegužės 15 d., kaip nurodyta 3 straipsnio 2 dalies a punkte.

20 straipsnis

Delegavimas

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 6 dalyje ir
  19 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 21 straipsnį.

2.   Kai tik Komisija priima deleguotą aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Įgaliojimai priimti deleguotus aktus Komisijai suteikiami laikantis 21 ir 22 straipsniuose nustatytų sąlygų.

21 straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti
  2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 6 dalyje ir
  19 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.   Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą,
  stengiasi
  informuoti kitą instituciją ir Komisiją
  per protingą terminą
  iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir
  galimas
  atšaukimo priežastis.

3.   Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

22 straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų aktų

1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per
  du
  mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

2.   Jeigu praėjus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto,
  jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
  įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.   Jeigu Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.

23 straipsnis

Peržiūra

1.   Komisija, atsižvelgdama į įgytą patirtį, ne vėliau kaip ... (30) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento, ypač jo 3, 9 ir 14 straipsnių, įgyvendinimo ataskaitą ir, prireikus, teisėkūros pasiūlymus.

2.   
  Ne vėliau kaip ...

   (31) Komisija
  persiunčia
  Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl visų maisto produktų, pagamintų iš taikant klonavimo technologiją klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių, aspektų ir, prireikus, teisėkūros pasiūlymus.

3.   Ataskaitos ir pasiūlymai skelbiami viešai.

IV   skyrius

Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos

24 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 258/97 ir Reglamentas (EB) Nr. 1852/2001 panaikinami nuo ... (32), išskyrus tiek, kiek tai susiję su dar neišnagrinėtais prašymais pagal šio reglamento 26 straipsnį.

25 straipsnis

Sąjungos sąrašo sudarymas

Ne vėliau kaip ... (32) Komisija parengia Sąjungos sąrašą, įtraukdama į jį naujus maisto produktus, kuriems leidimai išduoti ir (arba) apie kuriuos pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 4, 5 ir 7 straipsnius, taip pat atitinkamais atvejais įtraukdama visas su esamais leidimais susijusias sąlygas.

26 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Prašymas leisti naują maisto produktą tiekti rinkai ▐, pateiktas valstybei narei pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 4 straipsnį,
  kai to reglamento 6 straipsnio 3 dalyje nurodyta pirminio įvertinimo ataskaita neteikiama Komisijai
  iki ... (32), laikomas prašymu pagal šį reglamentą ▐.

2.   Kiti ▐ prašymai, pateikti pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97
  3 straipsnio 4 dalį, 4 ir 5 straipsnius
  iki ... (32), nagrinėjami remiantis Reglamento
  (EB) Nr. 258/97
  nuostatomis.

27 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1)

Pavadinimas pakeičiamas taip:

| 2) | 1 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Šiame reglamente nustatoma maisto priedų, maisto fermentų, maisto kvapiųjų medžiagų,
  maisto kvapiųjų medžiagų žaliavų,
  naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba ant jų, ir naujų maisto produktų (toliau – medžiagos arba produktai) ▐ vertinimo ir leidimų išdavimo procedūra (toliau – bendra procedūra), kuria prisidedama prie laisvo maisto produktų judėjimo Sąjungoje ir aukšto žmonių sveikatos
  ir
  vartotojų
  interesų
  apsaugos lygio ▐.
  2.   Bendra procedūra nustatomos procedūrinės priemonės, taikomos medžiagų ir produktų, kuriuos leidžiama tiekti rinkai Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1332/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../... dėl naujų maisto produktų (33)
   (35) (toliau – maisto sektorių teisės aktai), sąrašų atnaujinimui.
  ▐ |
| --- | --- |

2)

1 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Šiame reglamente nustatoma maisto priedų, maisto fermentų, maisto kvapiųjų medžiagų,
  maisto kvapiųjų medžiagų žaliavų,
  naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba ant jų, ir naujų maisto produktų (toliau – medžiagos arba produktai) ▐ vertinimo ir leidimų išdavimo procedūra (toliau – bendra procedūra), kuria prisidedama prie laisvo maisto produktų judėjimo Sąjungoje ir aukšto žmonių sveikatos
  ir
  vartotojų
  interesų
  apsaugos lygio ▐.

2.   Bendra procedūra nustatomos procedūrinės priemonės, taikomos medžiagų ir produktų, kuriuos leidžiama tiekti rinkai Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1332/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../... dėl naujų maisto produktų (33)
   (35) (toliau – maisto sektorių teisės aktai), sąrašų atnaujinimui.

▐

| 3) | 1 straipsnio 3 dalyje, 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 9 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 1 dalyje ir 13 straipsnyje
  žodis
  „medžiaga“
  arba
  „medžiagos“
  keičiamas
  žodžiais „medžiaga arba produktas“ arba „medžiagos arba produktai“. |
| --- | --- |

3)

1 straipsnio 3 dalyje, 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 9 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 1 dalyje ir 13 straipsnyje
  žodis
  „medžiaga“
  arba
  „medžiagos“
  keičiamas
  žodžiais „medžiaga arba produktas“ arba „medžiagos arba produktai“.

| 4) | 2 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

4)

2 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

| 5) | 4 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Galima pateikti vieną paraišką dėl medžiagos arba produkto siekiant atnaujinti skirtingus Sąjungos sąrašus, reglamentuojamus skirtingais maisto sektorių teisės aktais, jeigu paraiška atitinka visų maisto sektorių teisės aktų reikalavimus.“. |
| --- | --- |

5)

4 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Galima pateikti vieną paraišką dėl medžiagos arba produkto siekiant atnaujinti skirtingus Sąjungos sąrašus, reglamentuojamus skirtingais maisto sektorių teisės aktais, jeigu paraiška atitinka visų maisto sektorių teisės aktų reikalavimus.“.

| 6) | 6 straipsnio 1 dalies pradžioje įterpiamas šis sakinys:
  „Esant moksliškai pagrįstoms abejonėms dėl saugos, pareiškėjo prašoma pateikti papildomos nustatytos informacijos, susijusios su rizikos vertinimu.“.
  ▐ |
| --- | --- |

6)

6 straipsnio 1 dalies pradžioje įterpiamas šis sakinys:

„Esant moksliškai pagrįstoms abejonėms dėl saugos, pareiškėjo prašoma pateikti papildomos nustatytos informacijos, susijusios su rizikos vertinimu.“.

▐

| 7) | Terminas „Bendrija“ visame tekste pakeičiamas terminu „Sąjunga“. |
| --- | --- |

7)

Terminas „Bendrija“ visame tekste pakeičiamas terminu „Sąjunga“.

28 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (36).

Tačiau 25, 26 ir 27 straipsniai taikomi nuo ... (37). Be to, nukrypstant nuo šio straipsnio antros pastraipos ir Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 16 straipsnio antros pastraipos, paraiškos pagal šį reglamentą gali būti teikiamos nuo ... (37) dėl leidimo išdavimo maisto produktui, kuriam taikomas šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto iv papunktis, jei toks maisto produktas tuo metu jau yra rinkoje Sąjungoje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Tarybos vardu

Pirmininkas

Pirmininkas

---

(1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 81.

1

(2)  2009 m. kovo 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 117 E, 2010 5 6, p. 236) ir 2010 m. kovo 15 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 122 E, 2010 5 11, p. 38), 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  

  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

3

OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(4)  

  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 42.

4

OL C 295 E, 2009 12 4, p. 42.

(5)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1.

5

(6)  OL L 253, 2001 9 21, p. 17.

6

(7)  OL L 253, 1997 9 16, p. 1.

7

(8)  

  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

8

OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

(9)  
  EMST leidinys (2008) 767, p. 32
  .

9

EMST leidinys (2008) 767, p. 32

(10)  

  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

10

OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

(11)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

11

(12)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (OL L 268, 2003 10 18, p. 1).

12

(13)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

13

(14)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose (OL L 354, 2008 12 31, p. 34).

14

(15)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (OL L 354, 2008 12 31, p. 7).

15

(16)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/32/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo (nauja redakcija) (OL L 141, 2009 6 6, p. 3).

16

(17)  OL L 404, 2006 12 30, p. 26.

17

(18)  OL L 124, 2009 5 20, p. 21.

18

(19)  
  OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

19

OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(20)  OL L 354, 2008 12 31, p. 1.

20

(21)  ▐ OL L 109, 2000 5 6, p. 29▐.

21

(22)  ▐ OL L 404, 2006 12 30, p. 9▐.

22

(23)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

23

(24)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

24

(25)  
  OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

25

OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(26)  
  OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

26

OL: prašome įrašyti datą: šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(27)  OL: prašome įrašyti datą:
  šeši mėnesiai
  po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

27

šeši mėnesiai

(28)  OL: prašome įrašyti datą:
  12
  mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

28

12

(29)  OL: prašome įrašyti datą: 24 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

29

(30)  OL: prašome įrašyti datą: 5 metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

30

(31)  OL: prašome įrašyti datą
  : treji
  metai
  ir šeši mėnesiai
  po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

31

: treji

ir šeši mėnesiai

(32)  OL: prašome įrašyti datą: 24 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

32

(33)  OL L ... ().

33

(34)  OL: prašome įrašyti šio reglamento paskelbimo nuorodą.“.

(35)  OL: prašome įrašyti šio reglamento numerį ir datą.

35

(36)  OL: prašome įrašyti datą: 24 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

36

(37)  OL: prašome įrašyti datą: šio reglamento įsigaliojimo diena.

37

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/193 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/193

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisPramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) (nauja redakcija) ***II

P7_TA(2010)0267

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (Nauja redakcija) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

2011/C 351 E/33

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11962/2/2009 – C7-0034/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0844),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, kuriomis remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0002/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktą rekomendaciją (A7-0145/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 87 E, 2010 4 1, p.191.

(2)  OL C 182, 2009 8 4, p. 46.

(3)  OL C 325, 2008 12 19, p. 60.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2007)0286

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2010/75/ES.)

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/194

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisVeiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigos ***II

P7_TA(2010)0268

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos pozicijos pirmojo svarstymo metu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį veiklos vykdytojų, pateikiančių į rinką medieną ir medienos produktus, pareigas (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

2011/C 351 E/34

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05885/4/2010– C7-0053/2010),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0644),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0373/2008),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 1 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktą rekomendaciją (A7–0149/2010),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2009 4 22, P6_TA(2009)0225.

(2)  OL C 318, 2009 12 23, p. 88.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2008)0198

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 995/2010)

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/195

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisEuropos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimai ***I

P7_TA(2010)0269

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvas 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2011/C 351 E/35

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 7 d. taip (1):

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymui

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

iš dalies keičianti direktyvas 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į
  Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 ir 114 straipsnius
  ,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3)
  ,

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (4),

kadangi:

| (1) | 2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais ir su visa finansų sistema.
  Valstybių narių sistemomis grindžiami
  priežiūros modeliai atsiliko nuo realybės – integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu ▐. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų. |
| --- | --- |

(1)

2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais ir su visa finansų sistema.
  Valstybių narių sistemomis grindžiami
  priežiūros modeliai atsiliko nuo realybės – integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu ▐. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų.

| (1a) | Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygmeniu užtikrinti vienodesnes sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams, kartu nurodydamas Sąjungos vykdomos vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūros trūkumus. |
| --- | --- |

(1a)

Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygmeniu užtikrinti vienodesnes sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams, kartu nurodydamas Sąjungos vykdomos vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūros trūkumus.

| (2) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (toliau – de Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad
  derėtų
  sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Todėl joje rekomenduojama įgyvendinti
  Europos Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros plataus užmojo reformas.
  De Larosière ataskaitoje
  taip pat
  padaryta išvada
  , kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą
  (EFPIS)
  , kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas –
  po
  vieną bankininkystės ▐, ▐ vertybinių popierių ▐ ir ▐ draudimo
  bei
  profesinių pensijų
  sektoriams
  , taip pat sukurti Europos sisteminės rizikos valdybą. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (toliau – de Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad
  derėtų
  sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Todėl joje rekomenduojama įgyvendinti
  Europos Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros plataus užmojo reformas.
  De Larosière ataskaitoje
  taip pat
  padaryta išvada
  , kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą
  (EFPIS)
  , kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas –
  po
  vieną bankininkystės ▐, ▐ vertybinių popierių ▐ ir ▐ draudimo
  bei
  profesinių pensijų
  sektoriams
  , taip pat sukurti Europos sisteminės rizikos valdybą.

| (3) | 2009 m. kovo 4 d. komunikate „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (5) Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta
  EFPIS
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ (6) pateikė išsamesnės informacijos apie galimą
  šios
  naujos priežiūros sistemos struktūrą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. kovo 4 d. komunikate „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (5) Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta
  EFPIS
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ (6) pateikė išsamesnės informacijos apie galimą
  šios
  naujos priežiūros sistemos struktūrą.

| (4) | Europos Vadovų Taryba savo2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos
  EPI
  . Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą, nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms vidaus rinkoje
  , taip pat užtikrinti tinkamą kriterijų ir metodų, kuriuos turės taikyti nacionalinės priežiūros institucijos vertindamos kredito įstaigų riziką, suderinimą
  . Ji pabrėžė, kad
  EPI
  taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip
  EFPIS
  galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizių atvejais. |
| --- | --- |

(4)

Europos Vadovų Taryba savo2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos
  EPI
  . Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą, nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms vidaus rinkoje
  , taip pat užtikrinti tinkamą kriterijų ir metodų, kuriuos turės taikyti nacionalinės priežiūros institucijos vertindamos kredito įstaigų riziką, suderinimą
  . Ji pabrėžė, kad
  EPI
  taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip
  EFPIS
  galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizių atvejais.

| (5) | 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija priėmė pasiūlymus dėl trijų reglamentų, kuriais sukuriama
  EFPIS
  , įskaitant trijų
  EPI
  sukūrimą. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija priėmė pasiūlymus dėl trijų reglamentų, kuriais sukuriama
  EFPIS
  , įskaitant trijų
  EPI
  sukūrimą.

| (6) | Siekiant, kad
  EFPIS
  veiktų veiksmingai, šių trijų
  EPI
  veiklos srityje reikia pakeisti
  Sąjungos
  teisės aktus. Šie pakeitimai susiję su tam tikrų
  EPI
  įgaliojimų taikymo srities apibrėžtimi, tam tikrų
  Sąjungos teisės aktuose numatytų
  įgaliojimų įtraukimu ▐ ir daliniais pakeitimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad teisės aktai
  EFPIS
  būtų taikomi sklandžiai ir veiksmingai. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant, kad
  EFPIS
  veiktų veiksmingai, šių trijų
  EPI
  veiklos srityje reikia pakeisti
  Sąjungos
  teisės aktus. Šie pakeitimai susiję su tam tikrų
  EPI
  įgaliojimų taikymo srities apibrėžtimi, tam tikrų
  Sąjungos teisės aktuose numatytų
  įgaliojimų įtraukimu ▐ ir daliniais pakeitimais, kuriais siekiama užtikrinti, kad teisės aktai
  EFPIS
  būtų taikomi sklandžiai ir veiksmingai.

| (7) | Sukūrus tris ▐ EPI ▐ turėtų būti parengtas bendras taisyklių sąvadas, kuriuo būtų užtikrinta, kad taisyklės būtų
  nuosekliai suderintos ir
  taikomos vienodai, taip sudarant sąlygas vidaus rinkai geriau veikti. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Sukūrus tris ▐ EPI ▐ turėtų būti parengtas bendras taisyklių sąvadas, kuriuo būtų užtikrinta, kad taisyklės būtų
  nuosekliai suderintos ir
  taikomos vienodai, taip sudarant sąlygas vidaus rinkai geriau veikti. ▐

| (7a) | Reglamentuose, kuriais įsteigiama EFPIS, numatyta, kad atitinkamuose teisės aktuose konkrečiai nustatytose srityse EPI gali parengti techninių standartų projektus, kurie pateikiami Komisijai tvirtinti priimant deleguotus arba įgyvendinimo teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius. Šioje direktyvoje nurodyta pirma tokių sričių grupė, ir tai neturėtų trukdyti ateityje įtraukti kitas sritis. |
| --- | --- |

(7a)

Reglamentuose, kuriais įsteigiama EFPIS, numatyta, kad atitinkamuose teisės aktuose konkrečiai nustatytose srityse EPI gali parengti techninių standartų projektus, kurie pateikiami Komisijai tvirtinti priimant deleguotus arba įgyvendinimo teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius. Šioje direktyvoje nurodyta pirma tokių sričių grupė, ir tai neturėtų trukdyti ateityje įtraukti kitas sritis.

| (7b) | Atitinkamuose teisės aktuose turėtų būti apibrėžtos sritys, kuriose EPI turi įgaliojimus rengti techninių standartų projektus, ir numatyta, kaip jie turėtų būti tvirtinami. Deleguotų teisės aktų atveju atitinkamuose teisės aktuose derėtų nustatyti aspektus, sąlygas ir specifikacijas, kaip išsamiai išdėstyta SESV 290 straipsnyje, o įgyvendinimo teisės aktų kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai turėtų remtis Sprendimu 1999/468/EB, kol nebus priimtas reglamentas, numatytas pagal SESV 291 straipsnį. |
| --- | --- |

(7b)

Atitinkamuose teisės aktuose turėtų būti apibrėžtos sritys, kuriose EPI turi įgaliojimus rengti techninių standartų projektus, ir numatyta, kaip jie turėtų būti tvirtinami. Deleguotų teisės aktų atveju atitinkamuose teisės aktuose derėtų nustatyti aspektus, sąlygas ir specifikacijas, kaip išsamiai išdėstyta SESV 290 straipsnyje, o įgyvendinimo teisės aktų kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai turėtų remtis Sprendimu 1999/468/EB, kol nebus priimtas reglamentas, numatytas pagal SESV 291 straipsnį.

| (8) | Nustačius techninių standartų sritis, turėtų būti sukurta derama bendro suderintų taisyklių sąvado rengimo
  ir vengimo be reikalo apsunkinti reglamentavimą ir vykdymą
  pusiausvyra. Turėtų būti pasirinktos tik tos sritys, kuriose nuosekliomis techninėmis taisyklėmis bus iš esmės ir
  veiksmingai pagerintos galimybės pasiekti atitinkamų teisės aktų tikslus, kartu užtikrinant tai, kad politinius sprendimus priimtų Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vadovaudamiesi savo įprastomis procedūromis
  . |
| --- | --- |

(8)

Nustačius techninių standartų sritis, turėtų būti sukurta derama bendro suderintų taisyklių sąvado rengimo
  ir vengimo be reikalo apsunkinti reglamentavimą ir vykdymą
  pusiausvyra. Turėtų būti pasirinktos tik tos sritys, kuriose nuosekliomis techninėmis taisyklėmis bus iš esmės ir
  veiksmingai pagerintos galimybės pasiekti atitinkamų teisės aktų tikslus, kartu užtikrinant tai, kad politinius sprendimus priimtų Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vadovaudamiesi savo įprastomis procedūromis
  .

| (9) | Aspektai, kuriems bus taikomi techniniai standartai, turėtų būti tikrai techniniai, kuriems kurti reikia priežiūros ekspertų žinių.
  Numatant
  techninius standartus
  , kurie tvirtinami kaip deleguoti teisės aktai,
  turėtų būti
  toliau rengiamos, apibrėžiamos ir nustatomos sąlygos, kuriomis atliekamas nuoseklus taisyklių, numatytų pagrindinėse
  Europos Parlamento ir Tarybos
  patvirtintose priemonėse, suderinimas, papildant arba iš dalies pakeičiant tam tikras neesmines teisės akto dalis
  .
  Kita vertus, techniniais standartais, kurie patvirtinti kaip įgyvendinimo teisės aktai, derėtų nustatyti teisiškai privalomų ES teisės aktų vienodo taikymo sąlygas. Techniniai
  standartai neturėtų
  paskatinti
  politiniais sprendimais priimamų priemonių. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Aspektai, kuriems bus taikomi techniniai standartai, turėtų būti tikrai techniniai, kuriems kurti reikia priežiūros ekspertų žinių.
  Numatant
  techninius standartus
  , kurie tvirtinami kaip deleguoti teisės aktai,
  turėtų būti
  toliau rengiamos, apibrėžiamos ir nustatomos sąlygos, kuriomis atliekamas nuoseklus taisyklių, numatytų pagrindinėse
  Europos Parlamento ir Tarybos
  patvirtintose priemonėse, suderinimas, papildant arba iš dalies pakeičiant tam tikras neesmines teisės akto dalis
  .
  Kita vertus, techniniais standartais, kurie patvirtinti kaip įgyvendinimo teisės aktai, derėtų nustatyti teisiškai privalomų ES teisės aktų vienodo taikymo sąlygas. Techniniai
  standartai neturėtų
  paskatinti
  politiniais sprendimais priimamų priemonių. ▐

| (9a) | Deleguotųjų aktų atveju tikslinga nustatyti Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 7–7d straipsniuose numatytų techninių standartų projektų tvirtinimo procedūrą. Įgyvendinimo standartus derėtų tvirtinti pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 7e straipsnyje numatytą procedūrą. Europos Vadovų Taryba patvirtino vadinamąjį Lamfalussy keturių lygių metodą, skirtą padidinti reglamentavimo proceso leidžiant Sąjungos teisės aktus finansų srityje efektyvumą ir skaidrumą. Komisija turi įgaliojimus priimti įgyvendinimo teisės aktus daugelyje sričių ir jau galioja daug įvairių 2-o lygio Komisijos reglamentų ir direktyvų. Tais atvejais, kai techniniai standartai skirti tolesniam tokių 2-o lygio priemonių taikymo sąlygų parengimui, apibrėžimui arba nustatymui, jie turėtų būti priimti iš karto priėmus tokią 2-o lygio priemonę ir juose turėtų būti atsižvelgiama į 2-o lygio priemonės turinį. |
| --- | --- |

(9a)

Deleguotųjų aktų atveju tikslinga nustatyti Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 7–7d straipsniuose numatytų techninių standartų projektų tvirtinimo procedūrą. Įgyvendinimo standartus derėtų tvirtinti pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 7e straipsnyje numatytą procedūrą. Europos Vadovų Taryba patvirtino vadinamąjį Lamfalussy keturių lygių metodą, skirtą padidinti reglamentavimo proceso leidžiant Sąjungos teisės aktus finansų srityje efektyvumą ir skaidrumą. Komisija turi įgaliojimus priimti įgyvendinimo teisės aktus daugelyje sričių ir jau galioja daug įvairių 2-o lygio Komisijos reglamentų ir direktyvų. Tais atvejais, kai techniniai standartai skirti tolesniam tokių 2-o lygio priemonių taikymo sąlygų parengimui, apibrėžimui arba nustatymui, jie turėtų būti priimti iš karto priėmus tokią 2-o lygio priemonę ir juose turėtų būti atsižvelgiama į 2-o lygio priemonės turinį.

| (9b) | Privalomi techniniai standartai papildo bendrą finansinių paslaugų teisės aktų rinkinį, o tam pritarė Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio mėn. išvadose. Nors tam tikri reikalavimai ES teisėkūros aktuose nėra visapusiškai suderinti, taip pat laikantis atsargumo principo priežiūros srityje, privalomi techniniai standartai, kuriais parengiamos, apibrėžiamos ar nustatomos tų reikalavimų taikymo sąlygos, neturėtų trukdyti valstybėms narėms reikalauti papildomos informacijos ar nustatyti griežtesnius reikalavimus. Todėl nustatant techninius standartus derėtų leisti valstybėms narėms tą daryti tam tikrose srityse, kai tokia riziką ribojanti veiksmų laisvė yra numatyta šiuose teisėkūros aktuose. |
| --- | --- |

(9b)

Privalomi techniniai standartai papildo bendrą finansinių paslaugų teisės aktų rinkinį, o tam pritarė Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio mėn. išvadose. Nors tam tikri reikalavimai ES teisėkūros aktuose nėra visapusiškai suderinti, taip pat laikantis atsargumo principo priežiūros srityje, privalomi techniniai standartai, kuriais parengiamos, apibrėžiamos ar nustatomos tų reikalavimų taikymo sąlygos, neturėtų trukdyti valstybėms narėms reikalauti papildomos informacijos ar nustatyti griežtesnius reikalavimus. Todėl nustatant techninius standartus derėtų leisti valstybėms narėms tą daryti tam tikrose srityse, kai tokia riziką ribojanti veiksmų laisvė yra numatyta šiuose teisėkūros aktuose.

| (10) | Kaip išdėstyta reglamentuose, kuriais įsteigiama EFPIS, prieš pateikdamos techninius standartus Komisijai, Europos priežiūros institucijos tam tikrais atvejais dėl jų rengia atviras viešąsias konsultacijas ir nagrinėja galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą. |
| --- | --- |

(10)

Kaip išdėstyta reglamentuose, kuriais įsteigiama EFPIS, prieš pateikdamos techninius standartus Komisijai, Europos priežiūros institucijos tam tikrais atvejais dėl jų rengia atviras viešąsias konsultacijas ir nagrinėja galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą.

| (11) | Reglamentuose, kuriais sukuriama EFPIS, numatyta kompetentingų nacionalinių institucijų nesutarimų sprendimo tvarka. Jeigu kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu
  Sąjungos teisės aktuose pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] numatytose
  srityse, kuriose pagal atitinkamus teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo,
  EPI derėtų sudaryti galimybes
  vienos ar daugiau atitinkamų kompetentingų institucijų prašymu ▐ padėti institucijoms pasiekti susitarimą per
  EPI
  nustatytą laiką, kurį nustatant atsižvelgiama į atitinkamuose teisės aktuose numatytus atitinkamus laikotarpius ir nesutarimo sprendimo skubumą bei sudėtingumą. Jeigu ir toliau nesutariama,
  EPI derėtų sudaryti galimybes išspręsti klausimą
  . |
| --- | --- |

(11)

Reglamentuose, kuriais sukuriama EFPIS, numatyta kompetentingų nacionalinių institucijų nesutarimų sprendimo tvarka. Jeigu kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu
  Sąjungos teisės aktuose pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] numatytose
  srityse, kuriose pagal atitinkamus teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo,
  EPI derėtų sudaryti galimybes
  vienos ar daugiau atitinkamų kompetentingų institucijų prašymu ▐ padėti institucijoms pasiekti susitarimą per
  EPI
  nustatytą laiką, kurį nustatant atsižvelgiama į atitinkamuose teisės aktuose numatytus atitinkamus laikotarpius ir nesutarimo sprendimo skubumą bei sudėtingumą. Jeigu ir toliau nesutariama,
  EPI derėtų sudaryti galimybes išspręsti klausimą
  .

| (12) | Apskritai
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 11 straipsnio 1 dalyje
  , kurioje numatyta ginčų sprendimo galimybė
  pagal reglamentus, kuriais įsteigiama EFPIS
  , nereikalaujama analogiškai keisti atitinkamų teisės aktų. Vis dėlto srityse, kuriose atitinkamų teisės aktų jau nustatytas koks nors neprivalomas tarpininkavimas arba kuriose nustatyti laikotarpiai, per kuriuos viena arba daugiau priežiūros institucijų gali priimti bendrus sprendimus, reikia pakeitimų, kad būtų užtikrintas bendro sprendimo priėmimo proceso aiškumas ir kad šis procesas būtų kuo mažiau trikdomas, tačiau prireikus
  EPI
  turi turėti galimybę spręsti nesutarimus.
  Privaloma ginčų sprendimo tvarka skirta atvejams, kai kompetentingos priežiūros institucijos negali tarpusavyje išspręsti procedūrinių arba esminių klausimų, susijusių su Sąjungos teisės aktų laikymusi. |
| --- | --- |

(12)

Apskritai
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 11 straipsnio 1 dalyje
  , kurioje numatyta ginčų sprendimo galimybė
  pagal reglamentus, kuriais įsteigiama EFPIS
  , nereikalaujama analogiškai keisti atitinkamų teisės aktų. Vis dėlto srityse, kuriose atitinkamų teisės aktų jau nustatytas koks nors neprivalomas tarpininkavimas arba kuriose nustatyti laikotarpiai, per kuriuos viena arba daugiau priežiūros institucijų gali priimti bendrus sprendimus, reikia pakeitimų, kad būtų užtikrintas bendro sprendimo priėmimo proceso aiškumas ir kad šis procesas būtų kuo mažiau trikdomas, tačiau prireikus
  EPI
  turi turėti galimybę spręsti nesutarimus.
  Privaloma ginčų sprendimo tvarka skirta atvejams, kai kompetentingos priežiūros institucijos negali tarpusavyje išspręsti procedūrinių arba esminių klausimų, susijusių su Sąjungos teisės aktų laikymusi.

| (12a) | Todėl šioje direktyvoje reikėtų numatyti atvejus, kai gali reikėti spręsti procedūrinį arba esminį Sąjungos teisės aktų laikymosi klausimą ir priežiūros institucijos gali nesugebėti išspręsti šio klausimo pačios. Tokiu atveju viena iš suinteresuotų priežiūros institucijų turėtų turėti galimybę kreiptis dėl šio klausimo į kompetentingą Europos priežiūros instituciją. Europos priežiūros institucijai derėtų veikti pagal jos steigimo reglamente ir šioje direktyvoje nustatytą procedūrą. Ji turėtų turėti galimybę prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų, siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti Sąjungos teisės aktų laikymąsi, o jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Tais atvejais, kai atitinkamais Sąjungos teisės aktais valstybėms narėms paliekama laisvė spręsti savo nuožiūra, Europos priežiūros institucijos priimti sprendimai neturėtų pakeisti nacionalinių priežiūros institucijų sprendimo savo nuožiūra, atitinkančio Sąjungos teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(12a)

Todėl šioje direktyvoje reikėtų numatyti atvejus, kai gali reikėti spręsti procedūrinį arba esminį Sąjungos teisės aktų laikymosi klausimą ir priežiūros institucijos gali nesugebėti išspręsti šio klausimo pačios. Tokiu atveju viena iš suinteresuotų priežiūros institucijų turėtų turėti galimybę kreiptis dėl šio klausimo į kompetentingą Europos priežiūros instituciją. Europos priežiūros institucijai derėtų veikti pagal jos steigimo reglamente ir šioje direktyvoje nustatytą procedūrą. Ji turėtų turėti galimybę prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų, siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti Sąjungos teisės aktų laikymąsi, o jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Tais atvejais, kai atitinkamais Sąjungos teisės aktais valstybėms narėms paliekama laisvė spręsti savo nuožiūra, Europos priežiūros institucijos priimti sprendimai neturėtų pakeisti nacionalinių priežiūros institucijų sprendimo savo nuožiūra, atitinkančio Sąjungos teisės reikalavimus.

| (13) | 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (7) numatytas tarpininkavimas arba bendri sprendimai nustatant pagrindines patronuojamąsias įmones narystės priežiūros institucijų kolegijoje, modelio patvirtinimo ir grupės rizikos vertinimo tikslais. Visose šiose srityse patvirtintame pakeitime turėtų būti aiškiai nustatyta, kad nurodytu laikotarpiu kilus nesutarimui Europos bankininkystės institucija gali jį išspręsti taikydama Reglamente
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] aprašytą procesą. Taikant šią tvarką užtikrinama, kad
  , nors Europos bankininkystės institucija negali pakeisti nacionalinių priežiūros institucijų savo nuožiūra ir laikantis Sąjungos teisės priimamų sprendimų,
  bus galima išspręsti nesutarimus ir stiprinti bendradarbiavimą prieš priimant ar institucijai paskelbiant galutinį sprendimą. |
| --- | --- |

(13)

2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (7) numatytas tarpininkavimas arba bendri sprendimai nustatant pagrindines patronuojamąsias įmones narystės priežiūros institucijų kolegijoje, modelio patvirtinimo ir grupės rizikos vertinimo tikslais. Visose šiose srityse patvirtintame pakeitime turėtų būti aiškiai nustatyta, kad nurodytu laikotarpiu kilus nesutarimui Europos bankininkystės institucija gali jį išspręsti taikydama Reglamente
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] aprašytą procesą. Taikant šią tvarką užtikrinama, kad
  , nors Europos bankininkystės institucija negali pakeisti nacionalinių priežiūros institucijų savo nuožiūra ir laikantis Sąjungos teisės priimamų sprendimų,
  bus galima išspręsti nesutarimus ir stiprinti bendradarbiavimą prieš priimant ar institucijai paskelbiant galutinį sprendimą.

| (14) | Siekiant užtikrinti, kad
  naujosioms EPI būtų
  sklandžiai
  perduotos dabartinės
  Europos bankininkystės priežiūros institucijų
  komiteto (EBPIK)
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų
  komiteto (EDPPPIK)
  ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų
  komiteto (EVPRPIK) funkcijos, visuose susijusiuose teisės aktuose nuorodos į šiuos komitetus
  turėtų būti atitinkamai pakeistos nuorodomis į Europos bankininkystės instituciją
  (EBI)
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją
  (EDPPI)
  ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją
  (EVPRI)
  . |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti, kad
  naujosioms EPI būtų
  sklandžiai
  perduotos dabartinės
  Europos bankininkystės priežiūros institucijų
  komiteto (EBPIK)
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų
  komiteto (EDPPPIK)
  ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų
  komiteto (EVPRPIK) funkcijos, visuose susijusiuose teisės aktuose nuorodos į šiuos komitetus
  turėtų būti atitinkamai pakeistos nuorodomis į Europos bankininkystės instituciją
  (EBI)
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją
  (EDPPI)
  ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją
  (EVPRI)
  .

| (14a) | Komitologijos procedūrų suderinimą su SESV, ypač su jos 290 ir 291 straipsniais, derėtų atlikti palaipsniui ir visiškai užbaigti per trejus metus. Siekiant atsižvelgti į techninę finansų rinkų raidą ir išsamiau išdėstyti iš dalies pakeistose direktyvose nurodytus reikalavimus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį derėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus. |
| --- | --- |

(14a)

Komitologijos procedūrų suderinimą su SESV, ypač su jos 290 ir 291 straipsniais, derėtų atlikti palaipsniui ir visiškai užbaigti per trejus metus. Siekiant atsižvelgti į techninę finansų rinkų raidą ir išsamiau išdėstyti iš dalies pakeistose direktyvose nurodytus reikalavimus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį derėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus.

| (14b) | Europos Parlamentas ir Taryba turėtų galėti pareikšti prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Derėtų numatyti, kad Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis svarbiose rūpestį keliančios srityse gali būti pratęstas trimis mėnesiais. Europos Parlamentas ir Taryba gali informuoti kitas institucijas apie savo ketinimą nereikšti prieštaravimų. Šitaip anksti tvirtinti deleguotus teisės aktus ypač dera tada, kai reikia laikytis terminų, pvz., laikytis pagrindiniame teisės akte Komisijai nustatytų deleguotų teisės aktų priėmimo tvarkaraščių. |
| --- | --- |

(14b)

Europos Parlamentas ir Taryba turėtų galėti pareikšti prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Derėtų numatyti, kad Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis svarbiose rūpestį keliančios srityse gali būti pratęstas trimis mėnesiais. Europos Parlamentas ir Taryba gali informuoti kitas institucijas apie savo ketinimą nereikšti prieštaravimų. Šitaip anksti tvirtinti deleguotus teisės aktus ypač dera tada, kai reikia laikytis terminų, pvz., laikytis pagrindiniame teisės akte Komisijai nustatytų deleguotų teisės aktų priėmimo tvarkaraščių.

| (14c) | Deklaracijoje Nr. 39 dėl SESV 290 straipsnio, pridėtoje prie Tarpvyriausybinės konferencijos, patvirtinusios 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto, Konferencija atkreipė dėmesį į Komisijos ketinimą toliau konsultuotis su valstybių narių paskirtais ekspertais rengiant deleguotų teisės aktų projektus finansinių paslaugų srityje pagal jos nusistovėjusią praktiką. |
| --- | --- |

(14c)

Deklaracijoje Nr. 39 dėl SESV 290 straipsnio, pridėtoje prie Tarpvyriausybinės konferencijos, patvirtinusios 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto, Konferencija atkreipė dėmesį į Komisijos ketinimą toliau konsultuotis su valstybių narių paskirtais ekspertais rengiant deleguotų teisės aktų projektus finansinių paslaugų srityje pagal jos nusistovėjusią praktiką.

| (15) | EFPIS sukūrus naująją priežiūros struktūrą nacionalinės priežiūros institucijos turės artimai bendradarbiauti su
  EPI
  . Atitinkamų teisės aktų pakeitimais turėtų būti užtikrinta, kad nekiltų teisinių kliūčių vykdyti pareigas keistis informacija, numatytas ▐ reglamentuose, kuriais įsteigiamos
  EPI
  . |
| --- | --- |

(15)

EFPIS sukūrus naująją priežiūros struktūrą nacionalinės priežiūros institucijos turės artimai bendradarbiauti su
  EPI
  . Atitinkamų teisės aktų pakeitimais turėtų būti užtikrinta, kad nekiltų teisinių kliūčių vykdyti pareigas keistis informacija, numatytas ▐ reglamentuose, kuriais įsteigiamos
  EPI
  .

| (15a) | Konfidencialiai informacijai, kurią perduoda arba kuria keičiasi kompetentingos institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija arba Europos sisteminės rizikos valdyba, reikėtų taikyti profesinės paslapties prievolę, kurios turi laikytis asmenys, kurie dirba ar dirbo informaciją gaunančiose kompetentingose institucijose. |
| --- | --- |

(15a)

Konfidencialiai informacijai, kurią perduoda arba kuria keičiasi kompetentingos institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija arba Europos sisteminės rizikos valdyba, reikėtų taikyti profesinės paslapties prievolę, kurios turi laikytis asmenys, kurie dirba ar dirbo informaciją gaunančiose kompetentingose institucijose.

| (16) | Reglamentuose
  , kuriais įsteigiama EFPIS, numatyta, kad
  EPI
  gali plėtoti ryšius su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir padeda rengti sprendimus dėl lygiavertiškumo, susijusius su trečiųjų šalių priežiūros tvarka. 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (8) ir Direktyva 2006/48/EB turėtų būti iš dalies pakeistos, kad
  EPI
  galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis ir keistis informacija, jeigu tos trečiosios šalys gali garantuoti profesinį slaptumą. |
| --- | --- |

(16)

Reglamentuose
  , kuriais įsteigiama EFPIS, numatyta, kad
  EPI
  gali plėtoti ryšius su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir padeda rengti sprendimus dėl lygiavertiškumo, susijusius su trečiųjų šalių priežiūros tvarka. 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (8) ir Direktyva 2006/48/EB turėtų būti iš dalies pakeistos, kad
  EPI
  galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis ir keistis informacija, jeigu tos trečiosios šalys gali garantuoti profesinį slaptumą.

| (17) | Bendras konsoliduotas kiekvienos kategorijos ▐ finansų
  įmonių Europos Sąjungoje
  sąrašas arba registras, kurį tvarkyti dabar yra kiekvienos nacionalinės kompetentingos institucijos pareiga, padidins skaidrumą ir geriau atspindės bendrąją finansų rinką. EPI turėtų būti suteikta pareiga rengti, skelbti ir reguliariai atnaujinti
  Europos Sąjungos
  finansų subjektų registrus ir sąrašus. Kalbama apie nacionalinių priežiūros institucijų kredito įstaigoms išduodamų leidimų sąrašą. Taip pat kalbama apie Direktyvoje 2004/39/EB nurodytus visų investicinių įmonių registrą ir reguliuojamų rinkų sąrašą. Panašiai
  EVPRI
  turėtų būti suteikta pareiga rengti, skelbti ir reguliariai atnaujinti 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/71/EB (9) dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ▐ nurodytų patvirtintų prospektų ir patvirtinimo pažymų sąrašą. |
| --- | --- |

(17)

Bendras konsoliduotas kiekvienos kategorijos ▐ finansų
  įmonių Europos Sąjungoje
  sąrašas arba registras, kurį tvarkyti dabar yra kiekvienos nacionalinės kompetentingos institucijos pareiga, padidins skaidrumą ir geriau atspindės bendrąją finansų rinką. EPI turėtų būti suteikta pareiga rengti, skelbti ir reguliariai atnaujinti
  Europos Sąjungos
  finansų subjektų registrus ir sąrašus. Kalbama apie nacionalinių priežiūros institucijų kredito įstaigoms išduodamų leidimų sąrašą. Taip pat kalbama apie Direktyvoje 2004/39/EB nurodytus visų investicinių įmonių registrą ir reguliuojamų rinkų sąrašą. Panašiai
  EVPRI
  turėtų būti suteikta pareiga rengti, skelbti ir reguliariai atnaujinti 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/71/EB (9) dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ▐ nurodytų patvirtintų prospektų ir patvirtinimo pažymų sąrašą.

| (18) | Tose srityse, kur
  EPI
  privalo rengti techninių standartų projektus, tie techninių standartų projektai turėtų būti pateikti Komisijai per trejus metus nuo
  EPI
  įsteigimo
  , jei atitinkamame reglamente nenustatytas kitas terminas
  . |
| --- | --- |

(18)

Tose srityse, kur
  EPI
  privalo rengti techninių standartų projektus, tie techninių standartų projektai turėtų būti pateikti Komisijai per trejus metus nuo
  EPI
  įsteigimo
  , jei atitinkamame reglamente nenustatytas kitas terminas
  .

| (18a) | EVPRI užduotys, susijusios su 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose
   (10)


  neturėtų daryti poveikio Europos centrinių bankų sistemos įgaliojimams skatinti sklandų mokėjimų sistemų veikimą, vadovaujantis SESV 127 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka. |
| --- | --- |

(18a)

EVPRI užduotys, susijusios su 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose
   (10)


  neturėtų daryti poveikio Europos centrinių bankų sistemos įgaliojimams skatinti sklandų mokėjimų sistemų veikimą, vadovaujantis SESV 127 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka.

| (18b) | Techniniai standartai, kuriuos pagal šią direktyvą ir 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros
   (11)


  turi parengti EDPPI, neturėtų daryti poveikio valstybių narių kompetencijai, susijusiai su tokioms institucijoms taikomais riziką ribojančiais reikalavimais, kaip numatyta Direktyvoje 2003/41/EB. |
| --- | --- |

(18b)

Techniniai standartai, kuriuos pagal šią direktyvą ir 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros
   (11)


  turi parengti EDPPI, neturėtų daryti poveikio valstybių narių kompetencijai, susijusiai su tokioms institucijoms taikomais riziką ribojančiais reikalavimais, kaip numatyta Direktyvoje 2003/41/EB.

| (18c) | Pagal Direktyvos 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, 13 straipsnio 5 dalį, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti prospekto tvirtinimą kitos valstybės narės kompetentingai institucijai, jei pastaroji su tuo sutinka. Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalį reikalaujama, kad apie tokius delegavimo susitarimus Institucijai būtų pranešta bent prieš vieną mėnesį iki jų įgyvendinimo pradžios. Tačiau, atsižvelgiant į tvirtinimo perdavimo pagal Direktyvą 2003/71/EB, kurioje numatyti trumpesni terminai, patirtį, tokiai situacijai tikslinga netaikyti Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

(18c)

Pagal Direktyvos 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, 13 straipsnio 5 dalį, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti prospekto tvirtinimą kitos valstybės narės kompetentingai institucijai, jei pastaroji su tuo sutinka. Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalį reikalaujama, kad apie tokius delegavimo susitarimus Institucijai būtų pranešta bent prieš vieną mėnesį iki jų įgyvendinimo pradžios. Tačiau, atsižvelgiant į tvirtinimo perdavimo pagal Direktyvą 2003/71/EB, kurioje numatyti trumpesni terminai, patirtį, tokiai situacijai tikslinga netaikyti Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalies nuostatų.

| (18d) | Šiame etape EPI neturėtų rengti projektų tų techninių standartų, kurie taikytini dabartiniams reikalavimams, pagal kuriuos investicinių įmonių, kredito įstaigų, KIPVPS ir jų valdymo įmonių veiklai tiesiogiai vadovaujantys asmenys turi būti pakankamai geros reputacijos ir turėti pakankamai patirties, siekiant užtikrinti, kad jie vadovautų patikimai ir apdairiai. Tačiau atsižvelgiant į šių reikalavimų svarbą, EPI pirmenybę turėtų teikti geriausios praktikos nustatymui gairėse ir priežiūros bei rizikos ribojimo praktikos suvienodinimo, siekiant taikyti tokią geriausią praktiką. Tą patį jos turėtų padaryti riziką ribojančių reikalavimų, susijusių su šių įstaigų pagrindine buveine, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(18d)

Šiame etape EPI neturėtų rengti projektų tų techninių standartų, kurie taikytini dabartiniams reikalavimams, pagal kuriuos investicinių įmonių, kredito įstaigų, KIPVPS ir jų valdymo įmonių veiklai tiesiogiai vadovaujantys asmenys turi būti pakankamai geros reputacijos ir turėti pakankamai patirties, siekiant užtikrinti, kad jie vadovautų patikimai ir apdairiai. Tačiau atsižvelgiant į šių reikalavimų svarbą, EPI pirmenybę turėtų teikti geriausios praktikos nustatymui gairėse ir priežiūros bei rizikos ribojimo praktikos suvienodinimo, siekiant taikyti tokią geriausią praktiką. Tą patį jos turėtų padaryti riziką ribojančių reikalavimų, susijusių su šių įstaigų pagrindine buveine, atžvilgiu.

| (18e) | Techninių standartų, susijusių su vidaus reitingais pagrįstu metodu, pažangiuoju vertinimo metodu ir rinkos rizikos metodo vidaus modeliu, projektų parengimo tikslas, kaip numatyta šioje direktyvoje, turėtų būti tokių metodų kokybės ir patikimumo, taip pat kompetentingų institucijų atliekamos jų peržiūros darnos užtikrinimas. Šie standartai turėtų sudaryti galimybę kompetentingoms institucijoms leisti įstaigoms kurti skirtingus metodus, remiantis savo patirtimi ir specifika, laikantis Direktyvose 2006/48/EB ir 2006/49/EB nustatytų reikalavimų ir techninių standartų reikalavimų. |
| --- | --- |

(18e)

Techninių standartų, susijusių su vidaus reitingais pagrįstu metodu, pažangiuoju vertinimo metodu ir rinkos rizikos metodo vidaus modeliu, projektų parengimo tikslas, kaip numatyta šioje direktyvoje, turėtų būti tokių metodų kokybės ir patikimumo, taip pat kompetentingų institucijų atliekamos jų peržiūros darnos užtikrinimas. Šie standartai turėtų sudaryti galimybę kompetentingoms institucijoms leisti įstaigoms kurti skirtingus metodus, remiantis savo patirtimi ir specifika, laikantis Direktyvose 2006/48/EB ir 2006/49/EB nustatytų reikalavimų ir techninių standartų reikalavimų.

| (19) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus, investuotojus ir naudos gavėjus, o kartu ir verslo subjektus bei vartotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą
  ir tvarumą, apsaugoti realųjį ekonomikos sektorių, viešuosius finansus
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to, atsižvelgiant į veiksmų mastą, tų tikslų būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu,
  Sąjunga
  gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus, investuotojus ir naudos gavėjus, o kartu ir verslo subjektus bei vartotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą
  ir tvarumą, apsaugoti realųjį ekonomikos sektorių, viešuosius finansus
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to, atsižvelgiant į veiksmų mastą, tų tikslų būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu,
  Sąjunga
  gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (19a) | Komisija iki 2014 m. sausio 1 d. turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie EPI pateiktus techninių standartų projektus, numatytus šioje direktyvoje, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

(19a)

Komisija iki 2014 m. sausio 1 d. turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie EPI pateiktus techninių standartų projektus, numatytus šioje direktyvoje, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus.

| (20) | Todėl 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (12), 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros ▐ (13), 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (14),
  Direktyva
  2003/41/EB (15), Direktyva 2003/71/EB, Direktyva 2004/39/EB, 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (16) ▐, 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (17),
  Direktyva
  2006/48/EB (18) ▐, 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (19) ir
  2009
  m.
  liepos 13
  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (20) turėtų būti atitinkamai pakeistos, |
| --- | --- |

(20)

Todėl 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (12), 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros ▐ (13), 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (14),
  Direktyva
  2003/41/EB (15), Direktyva 2003/71/EB, Direktyva 2004/39/EB, 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (16) ▐, 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (17),
  Direktyva
  2006/48/EB (18) ▐, 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (19) ir
  2009
  m.
  liepos 13
  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (20) turėtų būti atitinkamai pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 98/26/EB pakeitimai

Direktyva 98/26/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   2 dalyje nurodyta valstybė narė nedelsdama informuoja
  Europos sisteminės rizikos valdybą,
  kitas valstybes nares
  ir
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 (21) įsteigtą Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją
  (EVPRI)
  . |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   2 dalyje nurodyta valstybė narė nedelsdama informuoja
  Europos sisteminės rizikos valdybą,
  kitas valstybes nares
  ir
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 (21) įsteigtą Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją
  (EVPRI)
  .

| 2) | 10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės apibrėžia sistemas ir atitinkamų sistemų operatorius, kurie turi būti įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį, ir praneša apie juos
  EVPRI
  , taip pat informuoja ją apie institucijas, kurias jos yra pasirinkusios pagal 6 straipsnio 2 dalį.
  EVPRI
  tą informaciją skelbia savo tinklavietėje.“. |
| --- | --- |

2)

10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės apibrėžia sistemas ir atitinkamų sistemų operatorius, kurie turi būti įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį, ir praneša apie juos
  EVPRI
  , taip pat informuoja ją apie institucijas, kurias jos yra pasirinkusios pagal 6 straipsnio 2 dalį.
  EVPRI
  tą informaciją skelbia savo tinklavietėje.“.

| 2a) | Įterpiamas šis 10a straipsnis:



  „10a straipsnis



  1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.




  2.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“. |
| --- | --- |

2a)

Įterpiamas šis 10a straipsnis:

„10a straipsnis

1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.

2.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“.

2 straipsnis

Direktyvos 2002/87/EB pakeitimai

Direktyva 2002/87/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „
  2.
     Koordinatorius, paskirtas pagal 10 straipsnį, informuoja grupei vadovaujančią patronuojančią įmonę arba, jeigu patronuojančios įmonės nėra, kontroliuojamą įmonę, kurios balanso bendra suma svarbiausiame grupės finansų sektoriuje yra didžiausia, apie finansinio konglomerato statuso suteikimą grupei ir koordinatoriaus paskyrimą. Koordinatorius taip pat informuoja kompetentingas institucijas, įgaliojusias kontroliuojamas grupės įmones, valstybės narės, kurioje yra mišrią veiklą vykdančios finansų holdingo bendrovės pagrindinė buveinė, kompetentingas institucijas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI]
  , Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  ir Reglamento
  Nr. .../2010 [EVPRI] 40
  straipsniu (22) įsteigtą Europos priežiūros institucijų jungtinį komitetą (toliau – „jungtinis komitetas“). |
| --- | --- | --- |

1)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„
  2.
     Koordinatorius, paskirtas pagal 10 straipsnį, informuoja grupei vadovaujančią patronuojančią įmonę arba, jeigu patronuojančios įmonės nėra, kontroliuojamą įmonę, kurios balanso bendra suma svarbiausiame grupės finansų sektoriuje yra didžiausia, apie finansinio konglomerato statuso suteikimą grupei ir koordinatoriaus paskyrimą. Koordinatorius taip pat informuoja kompetentingas institucijas, įgaliojusias kontroliuojamas grupės įmones, valstybės narės, kurioje yra mišrią veiklą vykdančios finansų holdingo bendrovės pagrindinė buveinė, kompetentingas institucijas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI]
  , Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  ir Reglamento
  Nr. .../2010 [EVPRI] 40
  straipsniu (22) įsteigtą Europos priežiūros institucijų jungtinį komitetą (toliau – „jungtinis komitetas“).

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „3.   
  EPIJK savo interneto svetainėje
  skelbia finansinio konglomerato statusą gavusių grupių sąrašą ir jį nuolat atnaujina.
  Nuoroda į šią informaciją pateikiama visų Europos priežiūros institucijų interneto svetainėse.“
  . |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„3.   
  EPIJK savo interneto svetainėje
  skelbia finansinio konglomerato statusą gavusių grupių sąrašą ir jį nuolat atnaujina.
  Nuoroda į šią informaciją pateikiama visų Europos priežiūros institucijų interneto svetainėse.“
  .

| 1a) | 9 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ca) | išsamios problemų sprendimo tvarkos, kuri būtų reguliariai atnaujinama ir persvarstoma mažiausiai kartą per metus ir apimtų struktūrizuotą ankstyvos intervencijos sistemą, skubius taisomuosius veiksmus ir specialųjį bankroto atveju taikytiną planą, parengimą.“. |
| --- | --- | --- |

1a)

9 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„ca)

išsamios problemų sprendimo tvarkos, kuri būtų reguliariai atnaujinama ir persvarstoma mažiausiai kartą per metus ir apimtų struktūrizuotą ankstyvos intervencijos sistemą, skubius taisomuosius veiksmus ir specialųjį bankroto atveju taikytiną planą, parengimą.“.

| 1b) | III skyriaus antraštė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

1b)

III skyriaus antraštė pakeičiama taip:

| 1c) | 3 skirsnyje įterpiamas šis straipsnis:



  „-10 straipsnis



  Jungtinis komitetas, remdamasis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsniu, užtikrina nuoseklią keletą sektorių arba valstybių apimančią priežiūrą ir ES teisės aktų laikymąsi.“. |
| --- | --- |

1c)

3 skirsnyje įterpiamas šis straipsnis:

„-10 straipsnis

Jungtinis komitetas, remdamasis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsniu, užtikrina nuoseklią keletą sektorių arba valstybių apimančią priežiūrą ir ES teisės aktų laikymąsi.“.

| 1d) | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Siekiant užtikrinti deramą kontroliuojamų finansinio konglomerato įmonių priežiūrą, viena iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi mišrią veiklą vykdančios finansų holdingo bendrovės pagrindinė buveinė, kompetentingas institucijas, paskiriama koordinatoriumi, atsakingu už papildomos priežiūros vykdymą. Informacija apie koordinatorių skelbiama EPIJK interneto tinklavietėje.“. |
| --- | --- |

1d)

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Siekiant užtikrinti deramą kontroliuojamų finansinio konglomerato įmonių priežiūrą, viena iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi mišrią veiklą vykdančios finansų holdingo bendrovės pagrindinė buveinė, kompetentingas institucijas, paskiriama koordinatoriumi, atsakingu už papildomos priežiūros vykdymą. Informacija apie koordinatorių skelbiama EPIJK interneto tinklavietėje.“.

| 1e) | 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Siekiant sudaryti sąlygas papildomai priežiūrai ir ją plačiai juridiškai įtvirtinti, koordinatorius, pirmiau nurodytos kitos atitinkamos kompetentingos institucijos ir prireikus kitos susijusios kompetentingos institucijos priima derinimo susitarimus. Derinimo susitarimuose gali būti numatyta koordinatoriui patikėti papildomas užduotis ir atitinkamoms kompetentingoms institucijoms nustatyti sprendimų priėmimo proceso, kaip nurodyta šios direktyvos 3 ir 4 straipsniuose, 5 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnyje, 12 straipsnio 2 dalyje bei 16 ir 18 straipsniuose, taip pat bendradarbiavimo su kitomis kompetentingomis institucijomis tvarką.




  Vadovaujantis 8 straipsnio nuostatomis ir laikantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsnyje išdėstytos tvarkos, EPIJK parengia gaires, skirtas suvienodinti priežiūros praktiką priežiūros derinimo susitarimų nuoseklumo aspektu pagal Direktyvos 2006/48/EB 131a straipsnį ir Direktyvos 2009/138/EB 248 straipsnio 4 dalį.“. |
| --- | --- |

1e)

11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekiant sudaryti sąlygas papildomai priežiūrai ir ją plačiai juridiškai įtvirtinti, koordinatorius, pirmiau nurodytos kitos atitinkamos kompetentingos institucijos ir prireikus kitos susijusios kompetentingos institucijos priima derinimo susitarimus. Derinimo susitarimuose gali būti numatyta koordinatoriui patikėti papildomas užduotis ir atitinkamoms kompetentingoms institucijoms nustatyti sprendimų priėmimo proceso, kaip nurodyta šios direktyvos 3 ir 4 straipsniuose, 5 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnyje, 12 straipsnio 2 dalyje bei 16 ir 18 straipsniuose, taip pat bendradarbiavimo su kitomis kompetentingomis institucijomis tvarką.

Vadovaujantis 8 straipsnio nuostatomis ir laikantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsnyje išdėstytos tvarkos, EPIJK parengia gaires, skirtas suvienodinti priežiūros praktiką priežiūros derinimo susitarimų nuoseklumo aspektu pagal Direktyvos 2006/48/EB 131a straipsnį ir Direktyvos 2009/138/EB 248 straipsnio 4 dalį.“.

| 1f) | 12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „Informacija apie kontroliuojamas finansinio konglomerato įmones, kuri gali būti reikalinga pagal sektoriaus taisyklių nuostatas vykdyti atitinkamoms užduotims, kompetentingos institucijos gali keistis su toliau nurodytomis institucijomis: centriniais bankais, Europos centrinių bankų sistema, Europos centriniu banku ir Europos sisteminės rizikos valdyba, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. .../2010 [ESRV] 21 straipsniu.“. |
| --- | --- |

1f)

12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Informacija apie kontroliuojamas finansinio konglomerato įmones, kuri gali būti reikalinga pagal sektoriaus taisyklių nuostatas vykdyti atitinkamoms užduotims, kompetentingos institucijos gali keistis su toliau nurodytomis institucijomis: centriniais bankais, Europos centrinių bankų sistema, Europos centriniu banku ir Europos sisteminės rizikos valdyba, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. .../2010 [ESRV] 21 straipsniu.“.

| 1g) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „12a straipsnis



  1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EPIJK pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.




  2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos suteikia EPIJK visą informaciją, būtiną jo užduotims vykdyti pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas.“. |
| --- | --- |

1g)

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EPIJK pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.

2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos suteikia EPIJK visą informaciją, būtiną jo užduotims vykdyti pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas.“.

| 1h) | 14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų jurisdikcijoje nebūtų jokių teisinių kliūčių, trukdančių fiziniams ir juridiniams asmenims, kuriems taikoma papildoma ir europinė priežiūra, neatsižvelgiant į tai, ar įmonės yra kontroliuojamos, keistis tarpusavyje bet kuria informacija, kuri galėtų būti aktuali, siekiant papildomos ir europinės priežiūros tikslų, taip pat keistis informacija pagal šią direktyvą bei su Europos priežiūros institucijomis pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas, esant reikalui – per EPIJK.“. |
| --- | --- |

1h)

14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų jurisdikcijoje nebūtų jokių teisinių kliūčių, trukdančių fiziniams ir juridiniams asmenims, kuriems taikoma papildoma ir europinė priežiūra, neatsižvelgiant į tai, ar įmonės yra kontroliuojamos, keistis tarpusavyje bet kuria informacija, kuri galėtų būti aktuali, siekiant papildomos ir europinės priežiūros tikslų, taip pat keistis informacija pagal šią direktyvą bei su Europos priežiūros institucijomis pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas, esant reikalui – per EPIJK.“.

| 1i) | 16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Nepažeidžiant 17 straipsnio 2 dalies nuostatų, EPIJK ir valstybės narės gali nustatyti priemones, kurias jų kompetentingos institucijos gali taikyti mišrią veiklą vykdančioms finansų holdingo bendrovėms. Vadovaujantis 8 straipsnio nuostatomis ir laikantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsnyje išdėstytos tvarkos, EPIJK gali parengti gaires dėl priemonių, taikomų mišrią veiklą vykdančioms finansų holdingo bendrovėms.“. |
| --- | --- |

1i)

16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Nepažeidžiant 17 straipsnio 2 dalies nuostatų, EPIJK ir valstybės narės gali nustatyti priemones, kurias jų kompetentingos institucijos gali taikyti mišrią veiklą vykdančioms finansų holdingo bendrovėms. Vadovaujantis 8 straipsnio nuostatomis ir laikantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 42 straipsnyje išdėstytos tvarkos, EPIJK gali parengti gaires dėl priemonių, taikomų mišrią veiklą vykdančioms finansų holdingo bendrovėms.“.

| 2) | 18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „Nepažeidžiant sektoriaus taisyklių,
  kai taikytinos
  5 straipsnio 3
  dalies nuostatos,
  kompetentingos institucijos tikrina, ar trečiosios šalies kompetentingos institucijos vykdoma kontroliuojamų įmonių, kurių patronuojančios įmonės pagrindinė buveinė
  toje trečiojoje šalyje
  , priežiūra yra lygiavertė tai, kuri nustatyta šios direktyvos nuostatose dėl 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų kontroliuojamų įmonių papildomos priežiūros. Tikrinimą patronuojančios įmonės arba bet kurios iš leidimą
  Sąjungoje
  įsigijusių kontroliuojamų įmonių prašymu ar savo iniciatyva atlieka kompetentinga institucija, atitinkanti 10 straipsnio 2 dalyje koordinatoriui nustatytus kriterijus.
  Minėtoji kompetentinga institucija konsultuojasi su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis ir atsižvelgia į
  visas taikytinas gaires, kurias
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 8 ir 42 straipsnius
  parengia
  EPIJK
  . Dėl to, prieš priimdama sprendimą, kompetentinga institucija konsultuojasi su
  EPIJK
  .“. |
| --- | --- |

2)

18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„Nepažeidžiant sektoriaus taisyklių,
  kai taikytinos
  5 straipsnio 3
  dalies nuostatos,
  kompetentingos institucijos tikrina, ar trečiosios šalies kompetentingos institucijos vykdoma kontroliuojamų įmonių, kurių patronuojančios įmonės pagrindinė buveinė
  toje trečiojoje šalyje
  , priežiūra yra lygiavertė tai, kuri nustatyta šios direktyvos nuostatose dėl 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų kontroliuojamų įmonių papildomos priežiūros. Tikrinimą patronuojančios įmonės arba bet kurios iš leidimą
  Sąjungoje
  įsigijusių kontroliuojamų įmonių prašymu ar savo iniciatyva atlieka kompetentinga institucija, atitinkanti 10 straipsnio 2 dalyje koordinatoriui nustatytus kriterijus.

Minėtoji kompetentinga institucija konsultuojasi su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis ir atsižvelgia į
  visas taikytinas gaires, kurias
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 8 ir 42 straipsnius
  parengia
  EPIJK
  . Dėl to, prieš priimdama sprendimą, kompetentinga institucija konsultuojasi su
  EPIJK
  .“.

| 2a) | 18 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad trečioji šalis taiko lygiavertę priežiūrą, priešingai kitos atitinkamos kompetentingos institucijos nuomonei, pastaroji institucija gali pranešti apie tai EPIJK, kuri gali imtis priemonių pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 11 straipsnį.“. |
| --- | --- |

2a)

18 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad trečioji šalis taiko lygiavertę priežiūrą, priešingai kitos atitinkamos kompetentingos institucijos nuomonei, pastaroji institucija gali pranešti apie tai EPIJK, kuri gali imtis priemonių pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 11 straipsnį.“.

| 2b) | 19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Nepažeisdama SESV 218 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų, Komisija, padedama EPIJK, Europos bankininkystės komiteto, Europos draudimo ir profesinių pensijų komiteto ir Finansinių konglomeratų komiteto, išnagrinėja šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų aptarimų rezultatus ir po jų susidariusią padėtį.“. |
| --- | --- |

2b)

19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Nepažeisdama SESV 218 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų, Komisija, padedama EPIJK, Europos bankininkystės komiteto, Europos draudimo ir profesinių pensijų komiteto ir Finansinių konglomeratų komiteto, išnagrinėja šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų aptarimų rezultatus ir po jų susidariusią padėtį.“.

| 3) | III skyriaus antraštė prieš 20 straipsnį pakeičiama taip: |
| --- | --- |

3)

III skyriaus antraštė prieš 20 straipsnį pakeičiama taip:

| 4) | 20 straipsnio 1
  dalies pirma pastraipa pakeičiama taip
  :


  „1.
     
  Komisija, vadovaudamasi 21, 21a ir 21b straipsniais, deleguotais teisės aktais priima šios direktyvos pakeitimus šiose srityse:










  a) | tiksliau suformuluoja 2 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, siekdama atsižvelgti į su šios direktyvos taikymu susijusius finansinių rinkų pokyčius; |
| --- | --- | --- |

4)

20 straipsnio 1
  dalies pirma pastraipa pakeičiama taip
  :

„1.
     
  Komisija, vadovaudamasi 21, 21a ir 21b straipsniais, deleguotais teisės aktais priima šios direktyvos pakeitimus šiose srityse:

a)

tiksliau suformuluoja 2 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, siekdama atsižvelgti į su šios direktyvos taikymu susijusius finansinių rinkų pokyčius;

| b) | tiksliau suformuluoja 2 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad užtikrintų nuoseklų derinimą ir vienodą šios direktyvos visoje Sąjungoje taikymą; |
| --- | --- |

b)

tiksliau suformuluoja 2 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad užtikrintų nuoseklų derinimą ir vienodą šios direktyvos visoje Sąjungoje taikymą;

| c) | suvienodina terminus ir suformuluoja šioje direktyvoje pateiktus apibrėžimus, atsižvelgdama į paskesnius Sąjungos teisės aktus dėl kontroliuojamų įmonių ir susijusių klausimų; |
| --- | --- |

c)

suvienodina terminus ir suformuluoja šioje direktyvoje pateiktus apibrėžimus, atsižvelgdama į paskesnius Sąjungos teisės aktus dėl kontroliuojamų įmonių ir susijusių klausimų;

| d) | tiksliau apibrėžia I priede nustatytus skaičiavimo metodus, siekdama atsižvelgti į finansinių rinkų ir riziką ribojančių metodų pokyčius; |
| --- | --- |

d)

tiksliau apibrėžia I priede nustatytus skaičiavimo metodus, siekdama atsižvelgti į finansinių rinkų ir riziką ribojančių metodų pokyčius;

| e) | derina nuostatas, priimtas pagal II priedo 7 ir 8 straipsnius, skatindama nuoseklų jų derinimą ir vienodą taikymą visoje Sąjungoje.“. |
| --- | --- |

e)

derina nuostatas, priimtas pagal II priedo 7 ir 8 straipsnius, skatindama nuoseklų jų derinimą ir vienodą taikymą visoje Sąjungoje.“.

| 5) | 21
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :








  a) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, kaip nurodyta 20 straipsnio 1 dalyje, Komisijai suteikiamas ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 21b straipsnio nuostatas.“. |
| --- | --- | --- |

5)

21
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, kaip nurodyta 20 straipsnio 1 dalyje, Komisijai suteikiamas ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 21b straipsnio nuostatas.“.

| b) | įterpiamos šios dalys:




  „2a.
     
  Priėmusi deleguotą aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  2b.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus aktus Komisijai suteikiami 21a ir 21b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“. |
| --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„2a.
     
  Priėmusi deleguotą aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

2b.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus aktus Komisijai suteikiami 21a ir 21b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“.

| c) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama.

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  EPIJK gali pateikti bendras gaires dėl to, ar trečiųjų šalių priežiūros institucijoms taikant papildomos priežiūros tvarką gali būti pasiekti šioje direktyvoje numatyti finansinio konglomerato, kuriam vadovaujančios įmonės pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje, kontroliuojamų įmonių papildomos priežiūros tikslai. EPIJK šias gaires nuolat peržiūri ir atsižvelgia į atitinkamų kompetentingų institucijų vykdomos papildomos priežiūros pokyčius.“. |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  EPIJK gali pateikti bendras gaires dėl to, ar trečiųjų šalių priežiūros institucijoms taikant papildomos priežiūros tvarką gali būti pasiekti šioje direktyvoje numatyti finansinio konglomerato, kuriam vadovaujančios įmonės pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje, kontroliuojamų įmonių papildomos priežiūros tikslai. EPIJK šias gaires nuolat peržiūri ir atsižvelgia į atitinkamų kompetentingų institucijų vykdomos papildomos priežiūros pokyčius.“.

| e) | 5 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

e)

5 dalis išbraukiama.

| 6) | Įterpiami
  šie straipsniai
  :

  „21a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo imasi priemonių apie tai informuoti kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotuosius įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.




  3.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  21b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba per tris mėnesius nuo pranešimo datos gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.



  21c
  straipsnis


  Techniniai standartai

  1.   Siekdamos užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir
  vienodą šios direktyvos taikymą, Europos priežiūros institucijos, remdamosi Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI]
  , Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  ir Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI]
  42 straipsnių nuostatomis, gali parengti ▐:






  a) | reguliavimo standartų projektus
  2 straipsnio 11 punkto aspektu – Tarybos direktyvos 78/660/EEB (23) 17 straipsnio
  taikymui
  šios direktyvos srityje
  paaiškinti
  ; |
| --- | --- | --- |

6)

Įterpiami
  šie straipsniai
  :

„21a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo imasi priemonių apie tai informuoti kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotuosius įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

3.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

21b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba per tris mėnesius nuo pranešimo datos gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.

21c
  straipsnis

Techniniai standartai

1.   Siekdamos užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir
  vienodą šios direktyvos taikymą, Europos priežiūros institucijos, remdamosi Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI]
  , Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  ir Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI]
  42 straipsnių nuostatomis, gali parengti ▐:

a)

reguliavimo standartų projektus
  2 straipsnio 11 punkto aspektu – Tarybos direktyvos 78/660/EEB (23) 17 straipsnio
  taikymui
  šios direktyvos srityje
  paaiškinti
  ;

| b) | reguliavimo standartų projektus
  2 straipsnio 17 punkto aspektu –
  numatyti procedūroms ar nurodyti kriterijams, taikytiniems nustatant „atitinkamas kompetentingas institucijas“
  ; |
| --- | --- |

b)

reguliavimo standartų projektus
  2 straipsnio 17 punkto aspektu –
  numatyti procedūroms ar nurodyti kriterijams, taikytiniems nustatant „atitinkamas kompetentingas institucijas“
  ;

| c) | reguliavimo standartų projektus
  3 straipsnio 5 punkto aspektu –
  alternatyviems parametrams
  , pagal kuriuos identifikuojamas finansinis konglomeratas, ▐ nustatyti; |
| --- | --- |

c)

reguliavimo standartų projektus
  3 straipsnio 5 punkto aspektu –
  alternatyviems parametrams
  , pagal kuriuos identifikuojamas finansinis konglomeratas, ▐ nustatyti;

| d) | įgyvendinimo standartų projektus
  6 straipsnio 2 dalies aspektu – I priedo II dalyje išvardytų skaičiavimo metodų
  vienodam taikymui užtikrinti
  , bet nepažeidžiant 6 straipsnio 4 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

d)

įgyvendinimo standartų projektus
  6 straipsnio 2 dalies aspektu – I priedo II dalyje išvardytų skaičiavimo metodų
  vienodam taikymui užtikrinti
  , bet nepažeidžiant 6 straipsnio 4 dalies nuostatų;

| e) | įgyvendinimo
  standartų projektus 7 straipsnio 2 dalies aspektu –
  vienodam procedūrų
  ,
  kuriomis pasirenkami
  „rizikos koncentracijos“ apibrėžties
  elementai
  ,
  atliekant minėto straipsnio
  antroje pastraipoje nurodytą priežiūrą,
  taikymui užtikrinti
  ; |
| --- | --- |

e)

įgyvendinimo
  standartų projektus 7 straipsnio 2 dalies aspektu –
  vienodam procedūrų
  ,
  kuriomis pasirenkami
  „rizikos koncentracijos“ apibrėžties
  elementai
  ,
  atliekant minėto straipsnio
  antroje pastraipoje nurodytą priežiūrą,
  taikymui užtikrinti
  ;

| f) | įgyvendinimo standartų projektus
  8 straipsnio 2 dalies aspektu –
  vienodam procedūrų, kuriomis pasirenkami
  „grupės vidaus operacijų“ apibrėžties
  elementai
  ,
  atliekant minėto straipsnio
  trečioje pastraipoje nurodytą priežiūrą,
  taikymui užtikrinti
  . ▐ |
| --- | --- |

f)

įgyvendinimo standartų projektus
  8 straipsnio 2 dalies aspektu –
  vienodam procedūrų, kuriomis pasirenkami
  „grupės vidaus operacijų“ apibrėžties
  elementai
  ,
  atliekant minėto straipsnio
  trečioje pastraipoje nurodytą priežiūrą,
  taikymui užtikrinti
  . ▐

2.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti pirmos dalies a–c punktuose nurodytus reguliavimo standartų projektus. Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmos dalies d–f punktuose nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus
  .“.

3 straipsnis

Direktyvos 2003/6/EB pakeitimai

Direktyva 2003/6/EB iš dalies keičiama taip:

| -1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 5 punktas pakeičiamas taip:




  „5.
     
  „Priimta rinkos praktika“ – tai veiksmai, kurių pagrįstai tikimasi vienoje ar daugiau finansų rinkų ir kuriuos pripažįsta kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į Komisijos standartus, patvirtintus pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nustatytą deleguotų teisės aktų procedūrą.




  Siekiant užtikrinti vienodas deleguotų teisės aktų taikymo sąlygas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 įsteigta Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) gali parengti techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos pagal pirmą ir trečią pastraipas patvirtina Komisija ir kuriuose numatoma priimta rinkos praktika.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį tvirtinti antroje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- | --- |

-1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 punktas pakeičiamas taip:

„5.
     
  „Priimta rinkos praktika“ – tai veiksmai, kurių pagrįstai tikimasi vienoje ar daugiau finansų rinkų ir kuriuos pripažįsta kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į Komisijos standartus, patvirtintus pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nustatytą deleguotų teisės aktų procedūrą.

Siekiant užtikrinti vienodas deleguotų teisės aktų taikymo sąlygas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 įsteigta Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) gali parengti techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos pagal pirmą ir trečią pastraipas patvirtina Komisija ir kuriuose numatoma priimta rinkos praktika.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį tvirtinti antroje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| b) | antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Siekdama atsižvelgti į įvykius finansų rinkose ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą Sąjungoje, Komisija deleguotais teisės aktais nustato šio straipsnio 1, 2 ir 3 punktų priemones. Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotų aktų procedūrą.“. |
| --- | --- |

b)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama atsižvelgti į įvykius finansų rinkose ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą Sąjungoje, Komisija deleguotais teisės aktais nustato šio straipsnio 1, 2 ir 3 punktų priemones. Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotų aktų procedūrą.“.

| -1a) | 6 straipsnis iš dalies keičiama taip:










  a) | 10 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotųjų aktų procedūrą.“. |
| --- | --- | --- |

-1a)

6 straipsnis iš dalies keičiama taip:

a)

10 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotųjų aktų procedūrą.“.

| b) | pridedama ši dalis:




  „10a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodas teisiškai įpareigojančių Europos Sąjungos teisės aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 10 dalies pirmos pastraipos šeštą įtrauką, taikymo sąlygas.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„10a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodas teisiškai įpareigojančių Europos Sąjungos teisės aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 10 dalies pirmos pastraipos šeštą įtrauką, taikymo sąlygas.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| -1b) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris ir jis keičiamas taip:




  „1.
     
  Šioje direktyvoje numatyti draudimai netaikomi prekybai nuosavomis akcijomis pagal „išperkamojo pirkimo“ programas arba finansinės priemonės stabilizavimui, jeigu tokia prekyba vykdoma pagal įgyvendinimo priemones. Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotųjų aktų procedūrą.“; |
| --- | --- | --- |

-1b)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris ir jis keičiamas taip:

„1.
     
  Šioje direktyvoje numatyti draudimai netaikomi prekybai nuosavomis akcijomis pagal „išperkamojo pirkimo“ programas arba finansinės priemonės stabilizavimui, jeigu tokia prekyba vykdoma pagal įgyvendinimo priemones. Šios priemonės tvirtinamos pagal 17, 17a ir 17b straipsniuose nurodytą deleguotųjų aktų procedūrą.“;

| b) | pridedama ši dalis:




  „1a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti vienodas deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 1 dalį, taikymo sąlygas.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„1a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti vienodas deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 1 dalį, taikymo sąlygas.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| -1c) | 14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4)
     
  Valstybės narės kasmet pateikia EVPRI apibendrintą informaciją apie administracines priemones ir sankcijas, nustatytas pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.




  Tuo pat metu kompetentinga institucija praneša EVPRI apie visas sankcijas, kurios paskelbtos viešai pagal pirmą pastraipą. Jei paskelbtos sankcijos susijusios su investicinėms įmonėms, kurioms leidimas veiklai išduotas pagal Direktyvą 2004/39/EB, EVPRI į investicinių įmonių, įsteigtų pagal Direktyvos 2004/39/EB 5 straipsnio 3 dalį, registrą įtraukia nuorodą apie paskelbtą sankciją.“. |
| --- | --- |

-1c)

14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4)
     
  Valstybės narės kasmet pateikia EVPRI apibendrintą informaciją apie administracines priemones ir sankcijas, nustatytas pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.

Tuo pat metu kompetentinga institucija praneša EVPRI apie visas sankcijas, kurios paskelbtos viešai pagal pirmą pastraipą. Jei paskelbtos sankcijos susijusios su investicinėms įmonėms, kurioms leidimas veiklai išduotas pagal Direktyvą 2004/39/EB, EVPRI į investicinių įmonių, įsteigtų pagal Direktyvos 2004/39/EB 5 straipsnio 3 dalį, registrą įtraukia nuorodą apie paskelbtą sankciją.“.

| -1d) | Įrašomas šis straipsnis:



  „15a straipsnis



  1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.




  2.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“. |
| --- | --- |

-1d)

Įrašomas šis straipsnis:

„15a straipsnis

1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.

2.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“.

| 1) | 16
  straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalyje
  ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Nepažeidžiant
  SESV 258 straipsnio nuostatų
  , kompetentinga institucija, dėl kurios prašymo suteikti informacijos nebuvo imtasi veiksmų per pagrįstą laiką arba kurios prašymas suteikti informacijos yra atmestas, gali per pagrįstą laiko tarpą pranešti apie tokį atmetimą arba neveikimą
  EVPRI
  .
  Tokiu atveju EVPRI gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr.../2010 [EVPRI] 11 straipsnį, neatmetant antroje pastraipoje numatytos galimybės atsisakyti imtis veiksmų dėl prašymo suteikti informacijos ir galimybės EVPRI šiais atvejais imtis veiksmų pagal nurodyto reglamento 9 straipsnį.“; |
| --- | --- | --- |

1)

16
  straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje
  ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Nepažeidžiant
  SESV 258 straipsnio nuostatų
  , kompetentinga institucija, dėl kurios prašymo suteikti informacijos nebuvo imtasi veiksmų per pagrįstą laiką arba kurios prašymas suteikti informacijos yra atmestas, gali per pagrįstą laiko tarpą pranešti apie tokį atmetimą arba neveikimą
  EVPRI
  .
  Tokiu atveju EVPRI gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr.../2010 [EVPRI] 11 straipsnį, neatmetant antroje pastraipoje numatytos galimybės atsisakyti imtis veiksmų dėl prašymo suteikti informacijos ir galimybės EVPRI šiais atvejais imtis veiksmų pagal nurodyto reglamento 9 straipsnį.“;

| b) | 4 dalyje
  penkta pastraipa pakeičiama taip:
  „Nepažeidžiant
  SESV 258 straipsnio nuostatų
  , kompetentinga institucija, dėl kurios prašymo pradėti tyrimą arba dėl kurios prašymo leisti jos pareigūnams dirbti kartu su kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pareigūnais nebuvo imtasi veiksmų per pagrįstą laiką, arba kurios prašymas yra atmestas, gali per pagrįstą laiko tarpą pranešti apie tokį atmetimą ar neveikimą
  EVPRI
  .
  Tokiu atveju EVPRI
  gali imtis veiksmų pagal
  Reglamento (ES) Nr.../2010 [EVPRI] 11 straipsnį, neatmetant 16 straipsnio 4 dalies ketvirtoje pastraipoje numatytos galimybės atsisakyti imtis veiksmų dėl prašymo suteikti informacijos ir galimybės EVPRI šiais atvejais imtis veiksmų pagal nurodyto reglamento 9 straipsnį.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalyje
  penkta pastraipa pakeičiama taip:

„Nepažeidžiant
  SESV 258 straipsnio nuostatų
  , kompetentinga institucija, dėl kurios prašymo pradėti tyrimą arba dėl kurios prašymo leisti jos pareigūnams dirbti kartu su kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pareigūnais nebuvo imtasi veiksmų per pagrįstą laiką, arba kurios prašymas yra atmestas, gali per pagrįstą laiko tarpą pranešti apie tokį atmetimą ar neveikimą
  EVPRI
  .
  Tokiu atveju EVPRI
  gali imtis veiksmų pagal
  Reglamento (ES) Nr.../2010 [EVPRI] 11 straipsnį, neatmetant 16 straipsnio 4 dalies ketvirtoje pastraipoje numatytos galimybės atsisakyti imtis veiksmų dėl prašymo suteikti informacijos ir galimybės EVPRI šiais atvejais imtis veiksmų pagal nurodyto reglamento 9 straipsnį.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „
  5.
     Siekdama užtikrinti
  vienodas
  2 ir 4 dalių nuostatų
  taikymo sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti
  keitimosi informacija tvarkos ir formų ir tarptautinių patikrinimų
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų ▐ projektus
  , kaip nurodyta šiame straipsnyje
  .


  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus
  .
  “. |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„
  5.
     Siekdama užtikrinti
  vienodas
  2 ir 4 dalių nuostatų
  taikymo sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti
  keitimosi informacija tvarkos ir formų ir tarptautinių patikrinimų
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų ▐ projektus
  , kaip nurodyta šiame straipsnyje
  .

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus
  .
  “.

| 1a) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2a dalis pakeičiama taip:




  „2a.
     
  1 straipsnyje, 6 straipsnio 10 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas identiškos trukmės laikotarpiams, nebent Europos Parlamentas arba Taryba jį atšaukia pagal 17a straipsnį.“. |
| --- | --- | --- |

1a)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2a dalis pakeičiama taip:

„2a.
     
  1 straipsnyje, 6 straipsnio 10 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas identiškos trukmės laikotarpiams, nebent Europos Parlamentas arba Taryba jį atšaukia pagal 17a straipsnį.“.

| b) | įterpiamos šios dalys:




  „2aa.
     
  Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  2ab.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 17a ir 17b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„2aa.
     
  Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

2ab.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 17a ir 17b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“;

| c) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama.

| 1b) | Įrašomi šie straipsniai:



  „17a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 1 straipsnyje, 6 straipsnio 10 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 5 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, skirtą nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo dienos siekia apie tai informuoti kitą instituciją ir Komisiją nurodydama deleguotuosius įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas šiame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  17b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguotojo akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotasis teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguotojo teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaraujančios institucijos pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotajam teisės aktui.“. |
| --- | --- |

1b)

Įrašomi šie straipsniai:

„17a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 1 straipsnyje, 6 straipsnio 10 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 5 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, skirtą nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo dienos siekia apie tai informuoti kitą instituciją ir Komisiją nurodydama deleguotuosius įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas šiame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

17b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguotojo akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotasis teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguotojo teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaraujančios institucijos pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotajam teisės aktui.“.

4 straipsnis

Direktyvos 2003/41/EB pakeitimai

Direktyva 2003/41/EB iš dalies keičiama taip:

| -1) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | a punktas pakeičiamas taip:










  „a) | kompetentinga priežiūros institucija įregistruoja įstaigą nacionaliniame registre arba išduoda jai leidimą; 20 straipsnyje nurodytos tarpvalstybinės veiklos atveju registre turėtų būti nurodytos valstybės narės, kuriose veikia įstaiga; tokia informacija perduodama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai (EDPPI), kuri ją skelbia savo interneto svetainėje;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-1)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

kompetentinga priežiūros institucija įregistruoja įstaigą nacionaliniame registre arba išduoda jai leidimą; 20 straipsnyje nurodytos tarpvalstybinės veiklos atveju registre turėtų būti nurodytos valstybės narės, kuriose veikia įstaiga; tokia informacija perduodama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai (EDPPI), kuri ją skelbia savo interneto svetainėje;“;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  20 straipsnyje nurodytos tarpvalstybinės veiklos atveju įstaigos veiklos sąlygos nustatomos pagal išankstinį buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų leidimą. Suteikdamos šį leidimą, valstybės narės nedelsdamos informuoja EDPPI.“. |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  20 straipsnyje nurodytos tarpvalstybinės veiklos atveju įstaigos veiklos sąlygos nustatomos pagal išankstinį buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų leidimą. Suteikdamos šį leidimą, valstybės narės nedelsdamos informuoja EDPPI.“.

| 1) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris; |
| --- | --- | --- |

1)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris;

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „2.   
  EDPPI,
  įsteigta
  pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010, gali
  parengti
  1 dalies c ir i–vi punktuose išvardintų dokumentų formų ir formatų įgyvendinimo standartų
  projektus.


  Komisijai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„2.   
  EDPPI,
  įsteigta
  pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010, gali
  parengti
  1 dalies c ir i–vi punktuose išvardintų dokumentų formų ir formatų įgyvendinimo standartų
  projektus.

Komisijai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 1a) | 14 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Bet kuriame sprendime uždrausti įstaigos veiklą išdėstomos išsamios priežastys ir apie jį pranešama šiai įstaigai. Apie tai taip pat pranešama EDPPI.“ |
| --- | --- |

1a)

14 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Bet kuriame sprendime uždrausti įstaigos veiklą išdėstomos išsamios priežastys ir apie jį pranešama šiai įstaigai. Apie tai taip pat pranešama EDPPI.“

| 1b) | 15 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „6.
     
  Siekdama toliau derinti techninių atidėjinių skaičiavimo taisykles, kurios gali būti pagrįstos, visų pirma dėl palūkanų normų ir kitų prielaidų, turinčių įtakos techninių atidėjinių dydžiui, Komisija, konsultuodamasi su EDPPI, kas du metus arba valstybei narei prašant parengia ataskaitą apie tarpvalstybinės veiklos vystymosi būklę.“. |
| --- | --- |

1b)

15 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„6.
     
  Siekdama toliau derinti techninių atidėjinių skaičiavimo taisykles, kurios gali būti pagrįstos, visų pirma dėl palūkanų normų ir kitų prielaidų, turinčių įtakos techninių atidėjinių dydžiui, Komisija, konsultuodamasi su EDPPI, kas du metus arba valstybei narei prašant parengia ataskaitą apie tarpvalstybinės veiklos vystymosi būklę.“.

| 2) | 20 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „11.   
  Valstybės narės EDPPI praneša nacionalines
  rizikos ribojimą reglamentuojančias
  nuostatas
  , taikomas profesinių pensijų sistemų srityje, kurioms netaikoma 1 dalyje pateikta nuoroda į nacionalinius socialinius ir darbo teisės aktus. ▐


  Valstybės narės šią informaciją atnaujina reguliariai bent kas dvejus metus, o EDPPI šią informaciją skelbia savo svetainėje.




  Siekdama užtikrinti vienodą šios dalies taikymą, EDPPI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nustatoma tvarka, kurios turi laikytis valstybių narių kompetentingos institucijos EDPPI persiųsdamos ir atnaujindamos atitinkamą informaciją, ir formatai bei šablonai, kuriuos jos turi naudoti. Institucija šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.




  Pagal
  Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EDPPI]
  7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

2)

20 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„11.   
  Valstybės narės EDPPI praneša nacionalines
  rizikos ribojimą reglamentuojančias
  nuostatas
  , taikomas profesinių pensijų sistemų srityje, kurioms netaikoma 1 dalyje pateikta nuoroda į nacionalinius socialinius ir darbo teisės aktus. ▐

Valstybės narės šią informaciją atnaujina reguliariai bent kas dvejus metus, o EDPPI šią informaciją skelbia savo svetainėje.

Siekdama užtikrinti vienodą šios dalies taikymą, EDPPI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nustatoma tvarka, kurios turi laikytis valstybių narių kompetentingos institucijos EDPPI persiųsdamos ir atnaujindamos atitinkamą informaciją, ir formatai bei šablonai, kuriuos jos turi naudoti. Institucija šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.

Pagal
  Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EDPPI]
  7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 2a) | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

2a)

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

| b) | įrašoma ši dalis:




  „2a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EDPPI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] nuostatas.




  Kompetentingos institucijos, laikydamosi šio reglamento 20 straipsnio nuostatų, nedelsdamos suteikia EDPPI visą informaciją, būtiną jos užduotims pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] vykdyti.“. |
| --- | --- |

b)

įrašoma ši dalis:

„2a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EDPPI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] nuostatas.

Kompetentingos institucijos, laikydamosi šio reglamento 20 straipsnio nuostatų, nedelsdamos suteikia EDPPI visą informaciją, būtiną jos užduotims pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] vykdyti.“.

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai ir EDPPI apie visus svarbesnius sunkumus, kylančius taikant šią direktyvą.




  Komisija, EDPPI ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos tokius sunkumus išnagrinėja kaip įmanoma greičiau ir priima tinkamą sprendimą.“. |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai ir EDPPI apie visus svarbesnius sunkumus, kylančius taikant šią direktyvą.

Komisija, EDPPI ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos tokius sunkumus išnagrinėja kaip įmanoma greičiau ir priima tinkamą sprendimą.“.

5 straipsnis

Direktyvos 2003/71/EB pakeitimai

Direktyva 2003/71/EB iš dalies keičiama taip:

| -1) | Į 4 straipsnį įrašoma ši 4a dalis:




  „3a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šios direktyvos derinimą ir nustatyti su 1 dalies a, d ir e punktais ir 2 dalies a, b, e, f, g ir h punktais susijusias išimtis, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti techninių reguliavimo standartų projektus.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7a–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

-1)

Į 4 straipsnį įrašoma ši 4a dalis:

„3a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šios direktyvos derinimą ir nustatyti su 1 dalies a, d ir e punktais ir 2 dalies a, b, e, f, g ir h punktais susijusias išimtis, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti techninių reguliavimo standartų projektus.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7a–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.“.

| -1a) | 5 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:




  „Siekdama užtikrinti vienodas šios direktyvos taikymo sąlygas ir vienodą Komisijos pagal 5 dalį patvirtintų deleguotųjų aktų, susijusių su vienodu santraukos pateikimo šablonu, taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektą siekdama sudaryti sąlygas investuotojams palyginti tam tikrus vertybinius popierius su kitais atitinkamais produktais.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

-1a)

5 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Siekdama užtikrinti vienodas šios direktyvos taikymo sąlygas ir vienodą Komisijos pagal 5 dalį patvirtintų deleguotųjų aktų, susijusių su vienodu santraukos pateikimo šablonu, taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektą siekdama sudaryti sąlygas investuotojams palyginti tam tikrus vertybinius popierius su kitais atitinkamais produktais.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| -1b) | 7 straipsnis papildomas šia pastraipa:




  „3a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti vienodą deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 1 dalį, taikymą.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus
  .“. |
| --- | --- |

-1b)

7 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„3a.
     
  EVPRI gali rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus siekdama užtikrinti vienodą deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 1 dalį, taikymą.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus
  .“.

| 1) | 8 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „5.   
  EVPRI gali
  rengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus
  siekdama užtikrinti vienodas deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 4 dalį, taikymo sąlygas
  . Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

1)

8 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„5.   
  EVPRI gali
  rengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus
  siekdama užtikrinti vienodas deleguotųjų aktų, kuriuos Komisija patvirtino pagal 4 dalį, taikymo sąlygas
  . Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 2) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Kompetentinga institucija praneša
  EVPRI
  apie prospekto
  ir jo priedo
  patvirtinimą tuo pat metu, kai apie šį patvirtinimą atitinkamai pranešama emitentui, siūlytojui arba asmeniui, prašančiam įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą.
  Tuo pat metu kompetentingos institucijos informuoja EVPRI ir pateikia jai minėto prospekto ir jo priedo egzempliorių.
  “; |
| --- | --- | --- |

2)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Kompetentinga institucija praneša
  EVPRI
  apie prospekto
  ir jo priedo
  patvirtinimą tuo pat metu, kai apie šį patvirtinimą atitinkamai pranešama emitentui, siūlytojui arba asmeniui, prašančiam įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą.
  Tuo pat metu kompetentingos institucijos informuoja EVPRI ir pateikia jai minėto prospekto ir jo priedo egzempliorių.
  “;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti prospekto tvirtinimą kitos valstybės narės kompetentingai institucijai, jei apie tai iš anksto pranešama
  EVPRI
  , o kompetentinga institucija su tuo sutinka. Apie tokį perdavimą pranešama emitentui, siūlytojui arba asmeniui, prašančiam įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, per tris darbo dienas nuo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos priimto sprendimo dienos. 2 dalyje nurodytas laikotarpis taikomas nuo tos datos.
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalis netaikoma prospekto tvirtinimo perdavimui pagal šią dalį.




  Siekdama užtikrinti vienodas šios direktyvos taikymo sąlygas ir supaprastinti priežiūros institucijų ir EVPRI bendravimą, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos būtų rengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, skirti šioje dalyje numatytam informavimui, projektus.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti antroje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“
  . |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti prospekto tvirtinimą kitos valstybės narės kompetentingai institucijai, jei apie tai iš anksto pranešama
  EVPRI
  , o kompetentinga institucija su tuo sutinka. Apie tokį perdavimą pranešama emitentui, siūlytojui arba asmeniui, prašančiam įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, per tris darbo dienas nuo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos priimto sprendimo dienos. 2 dalyje nurodytas laikotarpis taikomas nuo tos datos.
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 13 straipsnio 3 dalis netaikoma prospekto tvirtinimo perdavimui pagal šią dalį.

Siekdama užtikrinti vienodas šios direktyvos taikymo sąlygas ir supaprastinti priežiūros institucijų ir EVPRI bendravimą, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos būtų rengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, skirti šioje dalyje numatytam informavimui, projektus.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti antroje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“
  .

| 3) | 14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:









  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Po patvirtinimo prospektas pateikiamas registruoti buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir per ją EVPRI gali gauti prospektą, o emitentas, siūlytojas arba asmuo, prašantis įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, kiek galėdamas greičiau ir bet kokiu atveju per pagrįstą laikotarpį prieš atitinkamų vertybinių popierių pasiūlymo visuomenei arba jų įtraukimo į prekybos sąrašą pradžią arba bent jau jam prasidedant, paskelbia prospektą visuomenei. Be to, jei tai pradinis viešas tokios rūšies akcijų, dar neįtrauktų į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą ir kurios bus įtrauktos į prekybos sąrašą pirmą kartą, pasiūlymas, prospektas turi būti prieinamas mažiausiai šešias darbo dienas iki pasiūlymo pabaigos.“; |
| --- | --- | --- |

3)

14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Po patvirtinimo prospektas pateikiamas registruoti buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir per ją EVPRI gali gauti prospektą, o emitentas, siūlytojas arba asmuo, prašantis įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, kiek galėdamas greičiau ir bet kokiu atveju per pagrįstą laikotarpį prieš atitinkamų vertybinių popierių pasiūlymo visuomenei arba jų įtraukimo į prekybos sąrašą pradžią arba bent jau jam prasidedant, paskelbia prospektą visuomenei. Be to, jei tai pradinis viešas tokios rūšies akcijų, dar neįtrauktų į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą ir kurios bus įtrauktos į prekybos sąrašą pirmą kartą, pasiūlymas, prospektas turi būti prieinamas mažiausiai šešias darbo dienas iki pasiūlymo pabaigos.“;

| b) | ▐ įrašoma ši dalis:
  „4a.   
  EVPRI
  savo tinklalapyje skelbia pagal 13 straipsnį patvirtintų prospektų sąrašą, o taikytinais atvejais – taip pat interneto nuorodą į buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, emitento arba reguliuojamos rinkos tinklalapyje paskelbtą prospektą. Paskelbtas sąrašas nuolat atnaujinamas ir
  kiekvienas įrašas
  tinklalapyje laikomas bent 12 mėnesių.“. |
| --- | --- |

b)

▐ įrašoma ši dalis:

„4a.   
  EVPRI
  savo tinklalapyje skelbia pagal 13 straipsnį patvirtintų prospektų sąrašą, o taikytinais atvejais – taip pat interneto nuorodą į buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, emitento arba reguliuojamos rinkos tinklalapyje paskelbtą prospektą. Paskelbtas sąrašas nuolat atnaujinamas ir
  kiekvienas įrašas
  tinklalapyje laikomas bent 12 mėnesių.“.

| 4) | 16 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „3.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą, nustatyti šiame straipsnyje išdėstytus reikalavimus
  ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI
  parengia techninių
  reguliavimo
  standartų,
  pagal kuriuos nustatomos situacijos, kai dėl naujo svarbaus veiksnio, reikšmingos klaidos ar netikslumo, susijusio su į prospektą įtraukta informacija, būtina skelbti
  prospekto priedą, projektus
  , EVPRI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių
  reguliavimo
  standartų projektus pateikia Komisijai.


  Pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

4)

16 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„3.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą, nustatyti šiame straipsnyje išdėstytus reikalavimus
  ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI
  parengia techninių
  reguliavimo
  standartų,
  pagal kuriuos nustatomos situacijos, kai dėl naujo svarbaus veiksnio, reikšmingos klaidos ar netikslumo, susijusio su į prospektą įtraukta informacija, būtina skelbti
  prospekto priedą, projektus
  , EVPRI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių
  reguliavimo
  standartų projektus pateikia Komisijai.

Pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 5) | 17
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :








  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, jei pasiūlymas visuomenei arba įtraukimas į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą yra numatomas vienoje ar keliose valstybėse narėse arba kitoje valstybėje narėje nei buveinės valstybė narė, buveinės valstybės narės patvirtintas prospektas ir bet kokie jo priedai galioja viešam pasiūlymui arba įtraukimui į prekybos sąrašą bet kokiame skaičiuje priimančiųjų valstybių narių, su sąlyga, kad
  EVPRI
  bei kiekvienos priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija informuojama pagal 18 straipsnį. Priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos nepradeda jokių patvirtinimo ar administracinių procedūrų, susijusių su prospektais.“; |
| --- | --- | --- |

5)

17
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nepažeidžiant 23 straipsnio, jei pasiūlymas visuomenei arba įtraukimas į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą yra numatomas vienoje ar keliose valstybėse narėse arba kitoje valstybėje narėje nei buveinės valstybė narė, buveinės valstybės narės patvirtintas prospektas ir bet kokie jo priedai galioja viešam pasiūlymui arba įtraukimui į prekybos sąrašą bet kokiame skaičiuje priimančiųjų valstybių narių, su sąlyga, kad
  EVPRI
  bei kiekvienos priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija informuojama pagal 18 straipsnį. Priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos nepradeda jokių patvirtinimo ar administracinių procedūrų, susijusių su prospektais.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Jei nauji svarbūs veiksniai, svarbios klaidos arba netikslumai išaiškėjo po prospekto patvirtinimo, kaip nurodyta 16 straipsnyje, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija reikalauja, kad būtų patvirtintas priedas pagal 13 straipsnio 1 dalį. EVPRI ir priimančios valstybės narės kompetentinga institucija gali atkreipti buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos dėmesį į bet kokios naujos informacijos poreikį.“. |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Jei nauji svarbūs veiksniai, svarbios klaidos arba netikslumai išaiškėjo po prospekto patvirtinimo, kaip nurodyta 16 straipsnyje, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija reikalauja, kad būtų patvirtintas priedas pagal 13 straipsnio 1 dalį. EVPRI ir priimančios valstybės narės kompetentinga institucija gali atkreipti buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos dėmesį į bet kokios naujos informacijos poreikį.“.

| 6) | 18 straipsnis papildomas šiomis ▐ dalimis:
  „3.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
  EVPRI
  prospekto patvirtinimo pažymą pateikia tuo pat metu, kai ji pateikiama priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai.


  EVPRI
  ir priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija savo tinklalapiuose skelbia pagal šį straipsnį pateiktų
  prospektų (jei taikytina, įskaitant jų priedus)
  patvirtinimo pažymų sąrašą, o taikytinais atvejais – taip pat interneto nuorodą į buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos,
  emitento
  arba reguliuojamos rinkos tinklalapyje
  paskelbtus šiuos įrašus
  . Paskelbtas sąrašas nuolat atnaujinamas ir
  kiekvienas įrašas
  tinklalapiuose laikomas bent 12 mėnesių.
  4.   Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos
  patvirtinimo pažymos, prospekto kopijos, santraukos vertimo ir bet kokio prospekto priedo pateikimo
  standartinės formos, šablonai ir procedūros
  , projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

6)

18 straipsnis papildomas šiomis ▐ dalimis:

„3.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
  EVPRI
  prospekto patvirtinimo pažymą pateikia tuo pat metu, kai ji pateikiama priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai.

EVPRI
  ir priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija savo tinklalapiuose skelbia pagal šį straipsnį pateiktų
  prospektų (jei taikytina, įskaitant jų priedus)
  patvirtinimo pažymų sąrašą, o taikytinais atvejais – taip pat interneto nuorodą į buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos,
  emitento
  arba reguliuojamos rinkos tinklalapyje
  paskelbtus šiuos įrašus
  . Paskelbtas sąrašas nuolat atnaujinamas ir
  kiekvienas įrašas
  tinklalapiuose laikomas bent 12 mėnesių.

4.   Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos
  patvirtinimo pažymos, prospekto kopijos, santraukos vertimo ir bet kokio prospekto priedo pateikimo
  standartinės formos, šablonai ir procedūros
  , projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 7) | 21
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip:








  a) | įterpiamos šios dalys:




  „1a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.




  1b.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“; |
| --- | --- | --- |

7)

21
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip:

a)

įterpiamos šios dalys:

„1a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.

1b.
     
  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokius susitarimus, sudarytus siekiant paskirstyti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, kuriomis šis paskirstymas reglamentuojamas.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokius susitarimus, sudarytus siekiant paskirstyti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, kuriomis šis paskirstymas reglamentuojamas.“;

| c) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Institucija gali dalyvauti d punkte minimuose patikrinimuose vietoje, atliekamuose bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų.“. |
| --- | --- |

c)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Institucija gali dalyvauti d punkte minimuose patikrinimuose vietoje, atliekamuose bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų.“.

| 8) | 22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   1 dalies nuostatos nekliudo kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija arba ją perduoti
  EVPRI
  ar Europos sisteminės rizikos valdybai
  , atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su konkrečios įmonės informacija ir poveikiu trečiosioms šalims, kaip atitinkamai nustatyta Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [ESRV].
  Informacijai, kuria keičiasi kompetentingos institucijos ir
  EVPRI
  arba Europos sisteminės rizikos valdyba, taikoma profesinės paslapties prievolė, kurios turi laikytis asmenys, kurie dirba ar dirbo informaciją gaunančiose kompetentingose institucijose.“; |
| --- | --- | --- |

8)

22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   1 dalies nuostatos nekliudo kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija arba ją perduoti
  EVPRI
  ar Europos sisteminės rizikos valdybai
  , atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su konkrečios įmonės informacija ir poveikiu trečiosioms šalims, kaip atitinkamai nustatyta Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [ESRV].
  Informacijai, kuria keičiasi kompetentingos institucijos ir
  EVPRI
  arba Europos sisteminės rizikos valdyba, taikoma profesinės paslapties prievolė, kurios turi laikytis asmenys, kurie dirba ar dirbo informaciją gaunančiose kompetentingose institucijose.“;

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų šio straipsnio nuostatų derinimą
  ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI parengia reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma 2 dalyje reikalaujama informacija
  , projektus.


  Pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų šio straipsnio nuostatų derinimą
  ir atsižvelgti į techninius pokyčius finansų rinkose,
  EVPRI parengia reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma 2 dalyje reikalaujama informacija
  , projektus.

Pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius Komisijai suteikiami įgaliojimai tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 8a) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:



  „23 straipsnis


  Atsargumo priemonės



  1.
     
  Jei priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nustato, kad emitentas arba už viešą pasiūlymą atsakingos finansinės institucijos padarė pažeidimų arba kad buvo įvykdyti pažeidimai prievolių, priskiriamų emitentui dėl to, kad vertybiniai popieriai yra įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ji perduoda tokią informaciją buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI.




  2.
     
  Jei, nepaisant priemonių, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, arba todėl, kad tokios priemonės buvo nepakankamos, emitentas arba už viešą pasiūlymą atsakinga finansinė institucija ir toliau pažeidžia atitinkamas teisines ar reguliavimo nuostatas, priimančios valstybės narės kompetentinga institucija, prieš tai pranešusi buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI, imasi visų reikiamų priemonių investuotojams ginti.“. |
| --- | --- |

8a)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Atsargumo priemonės

1.
     
  Jei priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nustato, kad emitentas arba už viešą pasiūlymą atsakingos finansinės institucijos padarė pažeidimų arba kad buvo įvykdyti pažeidimai prievolių, priskiriamų emitentui dėl to, kad vertybiniai popieriai yra įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ji perduoda tokią informaciją buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI.

2.
     
  Jei, nepaisant priemonių, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, arba todėl, kad tokios priemonės buvo nepakankamos, emitentas arba už viešą pasiūlymą atsakinga finansinė institucija ir toliau pažeidžia atitinkamas teisines ar reguliavimo nuostatas, priimančios valstybės narės kompetentinga institucija, prieš tai pranešusi buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI, imasi visų reikiamų priemonių investuotojams ginti.“.

6 straipsnis

Direktyvos 2004/39/EB pakeitimai

Direktyva 2004/39/EB iš dalies keičiama taip:

| -1) | 2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priimdama deleguotuosius aktus ir atsižvelgdama į c), i) ir k) punktuose nurodytas išimtis nustato kriterijus, apibrėžiančius, kada veikla laikoma pagalbine pagrindinei veiklai tos veiklos srities lygmeny ir kada veikla vykdoma atsitiktinai.“. |
| --- | --- |

-1)

2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priimdama deleguotuosius aktus ir atsižvelgdama į c), i) ir k) punktuose nurodytas išimtis nustato kriterijus, apibrėžiančius, kada veikla laikoma pagalbine pagrindinei veiklai tos veiklos srities lygmeny ir kada veikla vykdoma atsitiktinai.“.

| -1a) | 4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Siekdama atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir užtikrinti nuoseklų šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priima deleguotuosius teisės aktus ir juose paaiškina apibrėžtis, nustatytas šio straipsnio 1 dalyje.“. |
| --- | --- |

-1a)

4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Siekdama atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir užtikrinti nuoseklų šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priima deleguotuosius teisės aktus ir juose paaiškina apibrėžtis, nustatytas šio straipsnio 1 dalyje.“.

| 1) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės
  registruoja visas investicines įmones
  . Šis registras turi būti prieinamas viešai, o jame pateikta informacija apie investicinės įmonės paslaugas ir (ar) veiklą, kurioms buvo išduotas leidimas. Jis reguliariai atnaujinamas.
  Apie kiekvieną leidimą pranešama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI).




  EVPRI
  sudaro visų
  Sąjungos
  investicinių įmonių sąrašą.
  Šiame sąraše pateikiama informacija apie investicinės įmonės paslaugas arba veiklą, kurioms išduotas leidimas, ir sąrašas reguliariai atnaujinamas. EVPRI
  tą sąrašą skelbia
  savo tinklavietėje
  ir nuolat atnaujina.


  Jei kompetentinga institucija atšaukia leidimą veiklai pagal 8 straipsnio b–d punktus, informacija apie atšaukimą sąraše skelbiama penkerius metus.
  “. |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės
  registruoja visas investicines įmones
  . Šis registras turi būti prieinamas viešai, o jame pateikta informacija apie investicinės įmonės paslaugas ir (ar) veiklą, kurioms buvo išduotas leidimas. Jis reguliariai atnaujinamas.
  Apie kiekvieną leidimą pranešama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI).

EVPRI
  sudaro visų
  Sąjungos
  investicinių įmonių sąrašą.
  Šiame sąraše pateikiama informacija apie investicinės įmonės paslaugas arba veiklą, kurioms išduotas leidimas, ir sąrašas reguliariai atnaujinamas. EVPRI
  tą sąrašą skelbia
  savo tinklavietėje
  ir nuolat atnaujina.

Jei kompetentinga institucija atšaukia leidimą veiklai pagal 8 straipsnio b–d punktus, informacija apie atšaukimą sąraše skelbiama penkerius metus.
  “.

| 2) | 7 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio, ▐ 9 straipsnio 2–4 dalių, 10 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio nuostatų
  derinimą
  ,
  EVPRI
  parengia
  reguliavimo
  standartų projektus. Pagal šiuos standartus:








  a) | nustatoma kompetentingoms institucijoms teiktina informacija pagal 7 straipsnio 2 dalį, įskaitant veiklos programą; |
| --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio, ▐ 9 straipsnio 2–4 dalių, 10 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio nuostatų
  derinimą
  ,
  EVPRI
  parengia
  reguliavimo
  standartų projektus. Pagal šiuos standartus:

a)

nustatoma kompetentingoms institucijoms teiktina informacija pagal 7 straipsnio 2 dalį, įskaitant veiklos programą;

| b) | nustatomi reikalavimai, taikomi investicinių įmonių valdymui pagal 9 straipsnio 4 dalį, ir nurodoma informacija, kuri turi būti įtraukiama rengiant 9 straipsnio 2 dalyje numatytus pranešimus; |
| --- | --- |

b)

nustatomi reikalavimai, taikomi investicinių įmonių valdymui pagal 9 straipsnio 4 dalį, ir nurodoma informacija, kuri turi būti įtraukiama rengiant 9 straipsnio 2 dalyje numatytus pranešimus;

| c) | nustatomi reikalavimai, taikytini akcininkams ir akcijų paketą turintiems nariams, taip pat įvardijamos kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse. |
| --- | --- |

c)

nustatomi reikalavimai, taikytini akcininkams ir akcijų paketą turintiems nariams, taip pat įvardijamos kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai a ir b punktuose nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti a, b ir c punktuose nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas 7 straipsnio 2 dalies ir 9 straipsnio 2 dalies taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini rengiant šiuose straipsniuose numatytus pranešimus ar teikiant informaciją, projektus.

Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai ketvirtoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo ir reguliavimo standartų projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti ketvirtoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 2a) | 8 straipsnis papildomas šia pastraipa:




  „Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama EVPRI.“. |
| --- | --- |

2a)

8 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama EVPRI.“.

| 3) | 10a straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „8.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio nuostatų
  derinimą, EVPRI nepažeisdama 10a straipsnio 2 dalies parengia reguliavimo standartų, kuriuose nustatomas 4 dalyje nurodytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas,
  projektus.


  Institucija šiuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  Siekdama užtikrinti vienodas 10, 10a ir 10b straipsnių taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, pagal kuriuos nustatomos
  10 straipsnio 4 dalyje
  nurodytų
  kompetentingų institucijų konsultavimosi proceso variantų
  standartinės formos, šablonai ir procedūros
  .


  Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį
  tvirtinti
  trečioje
  pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

3)

10a straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„8.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio nuostatų
  derinimą, EVPRI nepažeisdama 10a straipsnio 2 dalies parengia reguliavimo standartų, kuriuose nustatomas 4 dalyje nurodytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas,
  projektus.

Institucija šiuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas 10, 10a ir 10b straipsnių taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, pagal kuriuos nustatomos
  10 straipsnio 4 dalyje
  nurodytų
  kompetentingų institucijų konsultavimosi proceso variantų
  standartinės formos, šablonai ir procedūros
  .

Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį
  tvirtinti
  trečioje
  pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 3a) | 10b straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones, pagal kurias patikslinami šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyti kriterijai.“. |
| --- | --- |

3a)

10b straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones, pagal kurias patikslinami šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyti kriterijai.“.

| 3b) | 13 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:




  „Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti vienodą 2–9 dalies taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima įgyvendinimo priemones, pagal kurias nurodomi konkretūs organizaciniai reikalavimai, taikomi investicinėms įmonėms, teikiančioms įvairias investicines paslaugas ir (arba) vykdančioms investicinę veiklą ir teikiančioms papildomas paslaugas arba siūlančioms jų derinius.“. |
| --- | --- |

3b)

13 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:

„Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti vienodą 2–9 dalies taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima įgyvendinimo priemones, pagal kurias nurodomi konkretūs organizaciniai reikalavimai, taikomi investicinėms įmonėms, teikiančioms įvairias investicines paslaugas ir (arba) vykdančioms investicinę veiklą ir teikiančioms papildomas paslaugas arba siūlančioms jų derinius.“.

| 3c) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Valstybės narės informuoja Komisiją ir EVPRI apie visus bendro pobūdžio sunkumus, su kuriais susiduria jų investicinės įmonės, įsisteigdamos trečiojoje šalyje arba teikdamos joje investicines paslaugas ir (arba) vykdydamos investicinę veiklą.“; |
| --- | --- | --- |

3c)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Valstybės narės informuoja Komisiją ir EVPRI apie visus bendro pobūdžio sunkumus, su kuriais susiduria jų investicinės įmonės, įsisteigdamos trečiojoje šalyje arba teikdamos joje investicines paslaugas ir (arba) vykdydamos investicinę veiklą.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Jeigu Komisija, remdamasi pagal 1 dalį jai pateikta informacija mano, kad trečioji šalis Sąjungos investicinei įmonei nesudaro tokių sąlygų veiksmingai patekti į rinką, kokias Sąjunga sudaro tos trečiosios šalies investicinėms įmonėms, Komisija, vadovaudamasi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos gairėmis, pateikia Tarybai pasiūlymą suteikti Komisijai atitinkamus įgaliojimus derėtis dėl to, kad Sąjungos investicinėms įmonėms būtų sudarytos panašios galimybės konkuruoti. Taryba sprendžia kvalifikuotąja balsų dauguma.




  Pagal SESV 217 straipsnį Europos Parlamentas visais šios procedūros etapais nedelsiant ir išsamiai informuojamas.




  Šio straipsnio tikslais Institucija padeda Komisijai.“. |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Jeigu Komisija, remdamasi pagal 1 dalį jai pateikta informacija mano, kad trečioji šalis Sąjungos investicinei įmonei nesudaro tokių sąlygų veiksmingai patekti į rinką, kokias Sąjunga sudaro tos trečiosios šalies investicinėms įmonėms, Komisija, vadovaudamasi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos gairėmis, pateikia Tarybai pasiūlymą suteikti Komisijai atitinkamus įgaliojimus derėtis dėl to, kad Sąjungos investicinėms įmonėms būtų sudarytos panašios galimybės konkuruoti. Taryba sprendžia kvalifikuotąja balsų dauguma.

Pagal SESV 217 straipsnį Europos Parlamentas visais šios procedūros etapais nedelsiant ir išsamiai informuojamas.

Šio straipsnio tikslais Institucija padeda Komisijai.“.

| 3d) | 16 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti šiame straipsnyje minimas priežiūros metodų taikymo gaires.“. |
| --- | --- |

3d)

16 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti šiame straipsnyje minimas priežiūros metodų taikymo gaires.“.

| 3e) | 18 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius, užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodą 1 ir 2 dalies taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose:“. |
| --- | --- |

3e)

18 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius, užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodą 1 ir 2 dalies taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose:“.

| 3f) | 19 straipsnio 6 dalies pirma įtrauka pakeičiama taip:










  „— | minėtosios paslaugos susijusios su akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar lygiavertėje trečiosios šalies rinkoje, pinigų rinkos priemonėmis, obligacijomis ar kitų formų investiciniais įsipareigojimais (išskyrus tas obligacijas ar investicinius įsipareigojimus, kurie apima išvestines priemones), KIPVPS ir kitomis nekompleksinėmis finansinėmis priemonėmis. Trečiosios šalies rinka laikoma lygiaverte reguliuojamai rinkai, jeigu ji atitinka reikalavimus, lygiaverčius III antraštinėje dalyje numatytiems reikalavimams. Komisija ir EVPRI savo tiklalapyje skelbia rinkų, kurias galima laikyti lygiavertėmis, sąrašą. Šis sąrašas periodiškai atnaujinamas. EVPRI padeda Komisijai atlikti tokį trečiųjų šalių rinkų įvertinimą.“. |
| --- | --- | --- |

3f)

19 straipsnio 6 dalies pirma įtrauka pakeičiama taip:

„—

minėtosios paslaugos susijusios su akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ar lygiavertėje trečiosios šalies rinkoje, pinigų rinkos priemonėmis, obligacijomis ar kitų formų investiciniais įsipareigojimais (išskyrus tas obligacijas ar investicinius įsipareigojimus, kurie apima išvestines priemones), KIPVPS ir kitomis nekompleksinėmis finansinėmis priemonėmis. Trečiosios šalies rinka laikoma lygiaverte reguliuojamai rinkai, jeigu ji atitinka reikalavimus, lygiaverčius III antraštinėje dalyje numatytiems reikalavimams. Komisija ir EVPRI savo tiklalapyje skelbia rinkų, kurias galima laikyti lygiavertėmis, sąrašą. Šis sąrašas periodiškai atnaujinamas. EVPRI padeda Komisijai atlikti tokį trečiųjų šalių rinkų įvertinimą.“.

| 3g) | 19 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „10.
     
  Siekdama užtikrinti būtiną investuotojų apsaugą ir vienodą 1–8 dalių nuostatų taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones, pagal kurias užtikrina, kad investicinės įmonės, teikdamos investicines ar papildomas paslaugas savo klientams, laikytųsi šiuose teisės aktuose nustatytų principų. Šiose priemonėse atsižvelgiama į:“. |
| --- | --- |

3g)

19 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„10.
     
  Siekdama užtikrinti būtiną investuotojų apsaugą ir vienodą 1–8 dalių nuostatų taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones, pagal kurias užtikrina, kad investicinės įmonės, teikdamos investicines ar papildomas paslaugas savo klientams, laikytųsi šiuose teisės aktuose nustatytų principų. Šiose priemonėse atsižvelgiama į:“.

| 3h) | 21 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Siekdama užtikrinti investuotojams būtiną apsaugą, sąžiningą ir organizuotą rinkų veikimą ir užtikrinti vienodą 1, 3 ir 4 dalių nuostatų taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones dėl:“. |
| --- | --- |

3h)

21 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Siekdama užtikrinti investuotojams būtiną apsaugą, sąžiningą ir organizuotą rinkų veikimą ir užtikrinti vienodą 1, 3 ir 4 dalių nuostatų taikymą, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius deleguotuose teisės aktuose priima priemones dėl:“.

| 3i) | 22 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti, kad taikant investuotojų apsaugos priemones ir siekiant sąžiningo bei organizuoto rinkų veikimo būtų atsižvelgta į techninę finansų rinkų pažangą ir užtikrintas vienodas 1 ir 2 dalių taikymas, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priimdama deleguotus teisės aktus patvirtina priemones, kuriose apibrėžia:“. |
| --- | --- |

3i)

22 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti, kad taikant investuotojų apsaugos priemones ir siekiant sąžiningo bei organizuoto rinkų veikimo būtų atsižvelgta į techninę finansų rinkų pažangą ir užtikrintas vienodas 1 ir 2 dalių taikymas, Komisija pagal 64, 64a ir 64b straipsnius priimdama deleguotus teisės aktus patvirtina priemones, kuriose apibrėžia:“.

| 3j) | 23 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „3.
     
  Valstybės narės, nusprendusios leisti investicinėms įmonėms paskirti draudimo agentus, įsteigia valstybės registrą. Draudimo agentai registruojami valstybės narės, kurioje jie įsisteigė, valstybės registre. EVPRI savo tinklalapyje skelbia nuorodas į pagal šį straipsnį įsteigtus valstybių narių, nusprendusių leisti investicinėms įmonėms paskirti draudimo agentus, valstybės registrus.“. |
| --- | --- |

3j)

23 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.
     
  Valstybės narės, nusprendusios leisti investicinėms įmonėms paskirti draudimo agentus, įsteigia valstybės registrą. Draudimo agentai registruojami valstybės narės, kurioje jie įsisteigė, valstybės registre. EVPRI savo tinklalapyje skelbia nuorodas į pagal šį straipsnį įsteigtus valstybių narių, nusprendusių leisti investicinėms įmonėms paskirti draudimo agentus, valstybės registrus.“.

| 3k) | 24 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Atsižvelgiant į rinkos praktikos pokyčius siekdama užtikrinti nuoseklų 2, 3 ir 4 dalių suderinimą ir vienodą taikymą bei palengvinti bendros rinkos veiksmingą veikimą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, apibrėžia:“. |
| --- | --- |

3k)

24 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Atsižvelgiant į rinkos praktikos pokyčius siekdama užtikrinti nuoseklų 2, 3 ir 4 dalių suderinimą ir vienodą taikymą bei palengvinti bendros rinkos veiksmingą veikimą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, apibrėžia:“.

| 3l) | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Nepažeisdamos atsakomybės paskirstymo pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) nuostatas, valstybės narės, kurias koordinuoja EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2000 [EVPRI] 16 straipsnį, užtikrina, kad būtų patvirtintos atitinkamos priemonės, pagal kurias būtų leidžiama kompetentingai institucijai vykdyti investicinių įmonių veiklos priežiūrą, siekiant užtikrinti, kad veikdamos garbingai, sąžiningai ir profesionaliai, jos skatintų rinkos vientisumą.“. |
| --- | --- | --- |

3l)

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Nepažeisdamos atsakomybės paskirstymo pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) nuostatas, valstybės narės, kurias koordinuoja EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2000 [EVPRI] 16 straipsnį, užtikrina, kad būtų patvirtintos atitinkamos priemonės, pagal kurias būtų leidžiama kompetentingai institucijai vykdyti investicinių įmonių veiklos priežiūrą, siekiant užtikrinti, kad veikdamos garbingai, sąžiningai ir profesionaliai, jos skatintų rinkos vientisumą.“.

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Valstybės narės reikalauja, kad investicinės įmonės mažiausiai penkerius metus saugotų duomenis apie visus sandorius, susijusius su finansinėmis priemonėmis, kuriuos jos vykdė savo sąskaita arba klientų naudai, ir prireikus pateiktų juos kompetentingai institucijai. Jeigu sandoriai buvo vykdyti klientų naudai, apskaitos dokumentuose turi būti visi duomenys ir informacija apie kliento tapatybę, įskaitant informaciją, nurodytą 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvoje 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos naudojimo pinigų plovimui.




  Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas EVPRI gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“. |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Valstybės narės reikalauja, kad investicinės įmonės mažiausiai penkerius metus saugotų duomenis apie visus sandorius, susijusius su finansinėmis priemonėmis, kuriuos jos vykdė savo sąskaita arba klientų naudai, ir prireikus pateiktų juos kompetentingai institucijai. Jeigu sandoriai buvo vykdyti klientų naudai, apskaitos dokumentuose turi būti visi duomenys ir informacija apie kliento tapatybę, įskaitant informaciją, nurodytą 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvoje 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos naudojimo pinigų plovimui.

Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas EVPRI gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“.

| c) | 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Siekdama užtikrinti, kad rinkos vientisumo apsaugos priemonės būtų pakeistos atsižvelgiant į finansų rinkų techninę pažangą, bei užtikrinti nuoseklų 1–5 dalių suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, apibrėžia ataskaitų apie finansinius sandorius pateikimo metodus ir sistemą, šių ataskaitų formą ir turinį bei atitinkamos rinkos nustatymo kriterijus pagal 3 dalį.“. |
| --- | --- |

c)

7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Siekdama užtikrinti, kad rinkos vientisumo apsaugos priemonės būtų pakeistos atsižvelgiant į finansų rinkų techninę pažangą, bei užtikrinti nuoseklų 1–5 dalių suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, apibrėžia ataskaitų apie finansinius sandorius pateikimo metodus ir sistemą, šių ataskaitų formą ir turinį bei atitinkamos rinkos nustatymo kriterijus pagal 3 dalį.“.

| 3m) | 27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Likvidumo požiūriu labiausiai susijusios rinkos kompetentinga institucija, kaip nustatyta 25 straipsnyje, ne rečiau kaip kartą per metus, atsižvelgdama į tų akcijų rinkoje įvykdytų pavedimų aritmetinį vertės vidurkį, nustato, kurioms akcijų rūšims priklauso akcija. Ši informacija viešai skelbiama visiems rinkos dalyviams ir perduodama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija tą informaciją skelbia savo tinklalapyje.“; |
| --- | --- | --- |

3m)

27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Likvidumo požiūriu labiausiai susijusios rinkos kompetentinga institucija, kaip nustatyta 25 straipsnyje, ne rečiau kaip kartą per metus, atsižvelgdama į tų akcijų rinkoje įvykdytų pavedimų aritmetinį vertės vidurkį, nustato, kurioms akcijų rūšims priklauso akcija. Ši informacija viešai skelbiama visiems rinkos dalyviams ir perduodama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija tą informaciją skelbia savo tinklalapyje.“;

| b) | 7 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1–6 dalies taikymą ir veiksmingą akcijų vertės nustatymą, taip pat kuo labiau investicinių įmonių galimybes siekti savo klientams didžiausio pelno, Komisija, priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

b)

7 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1–6 dalies taikymą ir veiksmingą akcijų vertės nustatymą, taip pat kuo labiau investicinių įmonių galimybes siekti savo klientams didžiausio pelno, Komisija, priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“.

| 3n) | 28 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrų ir sklandų rinkų veikimą ir vienodą 1 dalies taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

3n)

28 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrų ir sklandų rinkų veikimą ir vienodą 1 dalies taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“.

| 3o) | 29 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1 ir 2 dalių taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina [...] priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

3o)

29 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1 ir 2 dalių taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina [...] priemones, reglamentuojančias:“.

| 3p) | 30 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrų ir sklandų finansų rinkų veikimą ir vienodą 1 ir 2 dalių taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

3p)

30 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrų ir sklandų finansų rinkų veikimą ir vienodą 1 ir 2 dalių taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“.

| 4) | 31 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip
  :








  a) | 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Tuomet, kai investicinė įmonė ketina naudoti draudimo agentus, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu per protingą laiką investicinės įmonės buveinės valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie draudimo agento, kurį investicinė įmonė ketina naudoti toje valstybėje narėje, tapatybę. Priimančioji valstybė narė gali viešai paskelbti tokią informaciją. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“. |
| --- | --- | --- |

4)

31 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip
  :

a)

2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Tuomet, kai investicinė įmonė ketina naudoti draudimo agentus, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu per protingą laiką investicinės įmonės buveinės valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie draudimo agento, kurį investicinė įmonė ketina naudoti toje valstybėje narėje, tapatybę. Priimančioji valstybė narė gali viešai paskelbti tokią informaciją. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“.

| b) | pridedama ši 7 dalis:


  „7.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą, EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektus
  , kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia pranešti
  pagal 2
  ,
  4 ▐ ir 6
  dalis
  .


  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus. (EVPRI).


  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3, 4 ir 6 dalis, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.
  “. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši 7 dalis:

„7.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą, EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektus
  , kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia pranešti
  pagal 2
  ,
  4 ▐ ir 6
  dalis
  .

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus. (EVPRI).

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3, 4 ir 6 dalis, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.
  “.

| 5) | 32 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „10.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą, EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektus
  , kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia pranešti
  pagal 2
  ,
  4
  ir 9 dalis
  .


  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.“




  „Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3 ir 9 dalis, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  patvirtinti
  trečioje
  pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

5)

32 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„10.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą, EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektus
  , kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia pranešti
  pagal 2
  ,
  4
  ir 9 dalis
  .

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.“

„Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3 ir 9 dalis, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  patvirtinti
  trečioje
  pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 5a) | 36 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „5a.
     
  Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama EVPRI.“. |
| --- | --- |

5a)

36 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5a.
     
  Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama EVPRI.“.

| 5b) | 39 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „1a.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą jo nuostatų taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos d punkto taikymo sąlygos, projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

5b)

39 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą jo nuostatų taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos d punkto taikymo sąlygos, projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 5c) | 40 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų 1–5 dalių suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones:“. |
| --- | --- |

5c)

40 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų 1–5 dalių suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones:“.

| 5d) | 41 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Kompetentinga institucija, reikalaujanti sustabdyti prekybą finansine priemone arba pašalinti ją iš vienos arba daugiau reguliuojamų rinkų, nedelsdama savo sprendimą paskelbia viešai ir praneša apie tai Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Kitų valstybių narių kompetentingos institucijos reikalauja, kad prekyba ta finansine priemone būtų sustabdyta arba ji būtų pašalinta iš jų kompetencijai priklausančių reguliuojamų rinkų ir DPS, nebent tai padarytų didelės žalos investuotojo interesams ar veiksmingam vidaus rinkos veikimui.“. |
| --- | --- |

5d)

41 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Kompetentinga institucija, reikalaujanti sustabdyti prekybą finansine priemone arba pašalinti ją iš vienos arba daugiau reguliuojamų rinkų, nedelsdama savo sprendimą paskelbia viešai ir praneša apie tai Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Kitų valstybių narių kompetentingos institucijos reikalauja, kad prekyba ta finansine priemone būtų sustabdyta arba ji būtų pašalinta iš jų kompetencijai priklausančių reguliuojamų rinkų ir DPS, nebent tai padarytų didelės žalos investuotojo interesams ar veiksmingam vidaus rinkos veikimui.“.

| 5e) | 42 straipsnis iš dalies keičiama taip:










  a) | 6 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai reguliuojamos rinkos atstovai praneša apie valstybę narę, kurioje ji ketina imtis tokių priemonių. Per vieną mėnesį buveinės valstybės narės kompetentinga institucija perduoda šią informaciją valstybei narei, kurioje reguliuojamos rinkos atstovai ketina imtis tokių priemonių. Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas EVPRI gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“; |
| --- | --- | --- |

5e)

42 straipsnis iš dalies keičiama taip:

a)

6 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai reguliuojamos rinkos atstovai praneša apie valstybę narę, kurioje ji ketina imtis tokių priemonių. Per vieną mėnesį buveinės valstybės narės kompetentinga institucija perduoda šią informaciją valstybei narei, kurioje reguliuojamos rinkos atstovai ketina imtis tokių priemonių. Pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 20 straipsnyje nustatytą procedūrą ir sąlygas EVPRI gali paprašyti suteikti prieigą prie šios informacijos.“;

| b) | pridedama ši dalis:




  „7a.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą jo nuostatų taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalies taikymo sąlygos, projektus. Institucija šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„7a.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą jo nuostatų taikymą, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalies taikymo sąlygos, projektus. Institucija šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 5f) | 44 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius, užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodą 1 ir 2 dalies taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

5f)

44 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius, užtikrinti nuoseklų derinimą ir vienodą 1 ir 2 dalies taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“.

| 5g) | 45 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti veiksmingą ir sklandų finansų rinkų veikimą, atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“. |
| --- | --- |

5g)

45 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti veiksmingą ir sklandų finansų rinkų veikimą, atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir užtikrinti nuoseklų šio straipsnio suderinimą ir vienodą taikymą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 64, 64a ir 64b straipsnius, patvirtina priemones, reglamentuojančias:“.

| 6) | 47 straipsnis pakeičiamas taip:

  „47 straipsnis


  Reguliuojamų rinkų sąrašas

  Kiekviena valstybė narė sudaro reguliuojamų rinkų, kurioms ji yra buveinės valstybė narė, sąrašą ir persiunčia jį kitoms valstybėms narėms ir
  EVPRI
  . Kiekvieną kartą pakeitus šį sąrašą persiunčiama panaši informacija.
  EVPRI
  visų reguliuojamų rinkų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“. |
| --- | --- |

6)

47 straipsnis pakeičiamas taip:

„47 straipsnis

Reguliuojamų rinkų sąrašas

Kiekviena valstybė narė sudaro reguliuojamų rinkų, kurioms ji yra buveinės valstybė narė, sąrašą ir persiunčia jį kitoms valstybėms narėms ir
  EVPRI
  . Kiekvieną kartą pakeitus šį sąrašą persiunčiama panaši informacija.
  EVPRI
  visų reguliuojamų rinkų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“.

| 7) | 48 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, kurios turi vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie paskirtas kompetentingas institucijas, atsakingas už visų šių pareigų vykdymą, ir apie bet kokį jų paskirstymą.“; |
| --- | --- | --- |

7)

48 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, kurios turi vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie paskirtas kompetentingas institucijas, atsakingas už visų šių pareigų vykdymą, ir apie bet kokį jų paskirstymą.“;

| b) | 2 dalies
  trečia
  pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokius susitarimus, sudarytus siekiant paskirstyti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, kuriomis šis paskirstymas reglamentuojamas.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies
  trečia
  pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės praneša Komisijai,
  EVPRI
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokius susitarimus, sudarytus siekiant paskirstyti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, kuriomis šis paskirstymas reglamentuojamas.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   
  EVPRI
  1 ir 2 dalyse nurodytų kompetentingų institucijų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“. |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   
  EVPRI
  1 ir 2 dalyse nurodytų kompetentingų institucijų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“.

| 7a) | 51 straipsnis papildomas šiomis dalimis:




  „Valstybės narės kasmet pateikia Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai apibendrintą informaciją apie administracines priemones ir sankcijas, nustatytas pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.




  Tuo pat metu kompetentinga institucija praneša EVPRI apie visas sankcijas, kurios paskelbtos viešai pagal minėtąją pastraipą. Jei paskelbtos sankcijos susijusios su investicinėms įmonėms, kurioms leidimas veiklai išduotas pagal šią direktyvą, EVPRI į investicinių įmonių, įsteigtų pagal šios direktyvos 5 straipsnio 3 dalį, registrą įtraukia nuorodą apie paskelbtą sankciją.“. |
| --- | --- |

7a)

51 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„Valstybės narės kasmet pateikia Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai apibendrintą informaciją apie administracines priemones ir sankcijas, nustatytas pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.

Tuo pat metu kompetentinga institucija praneša EVPRI apie visas sankcijas, kurios paskelbtos viešai pagal minėtąją pastraipą. Jei paskelbtos sankcijos susijusios su investicinėms įmonėms, kurioms leidimas veiklai išduotas pagal šią direktyvą, EVPRI į investicinių įmonių, įsteigtų pagal šios direktyvos 5 straipsnio 3 dalį, registrą įtraukia nuorodą apie paskelbtą sankciją.“.

| 8) | 53 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „3.   Kompetentingos institucijos praneša
  EVPRI
  apie jų jurisdikcijose
  esančias
  1 dalyje nurodytas
  skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras
  .


  EVPRI
  visų neteisminių priemonių sąrašą skelbia savo tinklavietėje ir jį nuolat atnaujina.“; |
| --- | --- |

8)

53 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„3.   Kompetentingos institucijos praneša
  EVPRI
  apie jų jurisdikcijose
  esančias
  1 dalyje nurodytas
  skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras
  .

EVPRI
  visų neteisminių priemonių sąrašą skelbia savo tinklavietėje ir jį nuolat atnaujina.“;

| 8a) | II skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

8a)

II skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip:

| 8b) | 56 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „Siekdamos supaprastinti ir paspartinti bendradarbiavimą ir ypač keitimąsi informacija bei vadovaudamosi šia direktyva, valstybės narės paskiria kontaktiniu punktu vieną kompetentingą instituciją. Valstybės narės praneša Komisijai, EVPRI ir kitoms valstybėms narėms institucijų, įgaliotų pagal šią dalį gauti prašymus dėl informacijos keitimosi ir bendradarbiavimo, pavadinimus. EVPRI šių institucijų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“. |
| --- | --- |

8b)

56 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdamos supaprastinti ir paspartinti bendradarbiavimą ir ypač keitimąsi informacija bei vadovaudamosi šia direktyva, valstybės narės paskiria kontaktiniu punktu vieną kompetentingą instituciją. Valstybės narės praneša Komisijai, EVPRI ir kitoms valstybėms narėms institucijų, įgaliotų pagal šią dalį gauti prašymus dėl informacijos keitimosi ir bendradarbiavimo, pavadinimus. EVPRI šių institucijų sąrašą skelbia savo tinklalapyje ir jį nuolat atnaujina.“.

| 8c) | 56 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „Jeigu kompetentinga institucija pagrįstai įtaria, kad kitos valstybės narės teritorijoje į jos priežiūros sferą nepatenkantys subjektai vykdo ar įvykdė šios direktyvos nuostatoms prieštaraujančius veiksmus, apie tai, kiek galima tiksliau, ji praneša tos kitos valstybės narės kompetentingai institucijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai. Pastaroji institucija imasi atitinkamų veiksmų. Ji informuoja pranešusiąją kompetentingą instituciją ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją apie tokių veiksmų rezultatus ir, kiek įmanoma plačiau, apie reikšmingus tarpinius rezultatus. Pagal šią dalį nepažeidžiami informaciją perdavusių kompetentingų institucijų įgaliojimai.“. |
| --- | --- |

8c)

56 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„Jeigu kompetentinga institucija pagrįstai įtaria, kad kitos valstybės narės teritorijoje į jos priežiūros sferą nepatenkantys subjektai vykdo ar įvykdė šios direktyvos nuostatoms prieštaraujančius veiksmus, apie tai, kiek galima tiksliau, ji praneša tos kitos valstybės narės kompetentingai institucijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai. Pastaroji institucija imasi atitinkamų veiksmų. Ji informuoja pranešusiąją kompetentingą instituciją ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją apie tokių veiksmų rezultatus ir, kiek įmanoma plačiau, apie reikšmingus tarpinius rezultatus. Pagal šią dalį nepažeidžiami informaciją perdavusių kompetentingų institucijų įgaliojimai.“.

| 8d) | 56 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1–2 dalių taikymą, Komisija, remdamasi 64, 64a ir 64b straipsniais, deleguotuose aktuose apibrėžia kompetentingų institucijų pareigas bendradarbiauti ir nustato kriterijus, leidžiančius spręsti, ar reguliuojamos rinkos veikla priimančioje valstybėje narėje gali būti laikoma ypač reikšminga vertybinių popierių rinkos veikimui ir investuotojų apsaugai toje priimančiojoje valstybėje narėje.“. |
| --- | --- |

8d)

56 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1–2 dalių taikymą, Komisija, remdamasi 64, 64a ir 64b straipsniais, deleguotuose aktuose apibrėžia kompetentingų institucijų pareigas bendradarbiauti ir nustato kriterijus, leidžiančius spręsti, ar reguliuojamos rinkos veikla priimančioje valstybėje narėje gali būti laikoma ypač reikšminga vertybinių popierių rinkos veikimui ir investuotojų apsaugai toje priimančiojoje valstybėje narėje.“.

| 9) | 56 straipsnis papildomas šia 6 dalimi:
  „6.   Siekdama užtikrinti
  vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos bendradarbiavimo tvarkos standartinės formos, šablonai ir procedūros, kaip nurodyta 2 dalyje
  .


  Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje
  nustatyta tvarka
  ▐
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

9)

56 straipsnis papildomas šia 6 dalimi:

„6.   Siekdama užtikrinti
  vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos bendradarbiavimo tvarkos standartinės formos, šablonai ir procedūros, kaip nurodyta 2 dalyje
  .

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje
  nustatyta tvarka
  ▐
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 10) | 57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris. |
| --- | --- | --- |

10)

57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Esamam tekstui suteikiamas 1 dalies numeris.

| aa) | pridedama ši dalis:




  „1a.
     
  Siekiant užtikrinti priežiūros praktikos konvergenciją, Institucija gali dalyvauti bet kokioje kolegijų veikloje, įskaitant tikrinimą vietoje, atliekamą bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 12 straipsnį.“; |
| --- | --- |

aa)

pridedama ši dalis:

„1a.
     
  Siekiant užtikrinti priežiūros praktikos konvergenciją, Institucija gali dalyvauti bet kokioje kolegijų veikloje, įskaitant tikrinimą vietoje, atliekamą bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 12 straipsnį.“;

| b) | pridedama ši 2 dalis:
  „2.   Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  1 dalies
  suderinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma informacija, kuria turėtų keistis kompetentingos institucijos bendradarbiaudamos
  atliekant priežiūrą, patikras vietoje ir tyrimus ▐, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.


  Siekdama užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikomi kompetentingų institucijų bendradarbiavimui atliekant priežiūrą, patikras vietoje ir tyrimus, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši 2 dalis:

„2.   Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  1 dalies
  suderinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma informacija, kuria turėtų keistis kompetentingos institucijos bendradarbiaudamos
  atliekant priežiūrą, patikras vietoje ir tyrimus ▐, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikomi kompetentingų institucijų bendradarbiavimui atliekant priežiūrą, patikras vietoje ir tyrimus, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 11) | 58 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  1 ir 2 dalių nuostatų
  taikymo sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija,
  projektus ▐.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“; |
| --- | --- | --- |

11)

58 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  1 ir 2 dalių nuostatų
  taikymo sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija,
  projektus ▐.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „
  5.
     „54, 58 ir 63 straipsniais neužkertamas kelias kompetentingoms institucijoms perduoti užduočių vykdymui reikalingos konfidencialios informacijos atsiskaitymo ir vykdymo sistemų priežiūrą atliekančiai
  EVPRI
  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai, centriniams bankams, Europos centrinių bankų sistemai ir Europos centriniam bankui kaip pinigų politiką vykdančioms institucijoms ir, tam tikrais atvejais, kitoms šių sistemų priežiūrą vykdančioms valdžios institucijoms; atitinkamai šioms institucijoms ir įstaigoms neužkertamas kelias perduoti tokią informaciją kompetentingoms institucijoms, jeigu ji joms reikalinga vykdant šioje direktyvoje numatytas funkcijas.“. |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„
  5.
     „54, 58 ir 63 straipsniais neužkertamas kelias kompetentingoms institucijoms perduoti užduočių vykdymui reikalingos konfidencialios informacijos atsiskaitymo ir vykdymo sistemų priežiūrą atliekančiai
  EVPRI
  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai, centriniams bankams, Europos centrinių bankų sistemai ir Europos centriniam bankui kaip pinigų politiką vykdančioms institucijoms ir, tam tikrais atvejais, kitoms šių sistemų priežiūrą vykdančioms valdžios institucijoms; atitinkamai šioms institucijoms ir įstaigoms neužkertamas kelias perduoti tokią informaciją kompetentingoms institucijoms, jeigu ji joms reikalinga vykdant šioje direktyvoje numatytas funkcijas.“.

| 11a) | 59 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Tokio atsisakymo atveju kompetentinga institucija atitinkamai praneša prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai ir EVPRI, pateikdama, kiek galima, išsamesnę informaciją.“. |
| --- | --- |

11a)

59 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Tokio atsisakymo atveju kompetentinga institucija atitinkamai praneša prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai ir EVPRI, pateikdama, kiek galima, išsamesnę informaciją.“.

| 12) | 60 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  šio straipsnio nuostatų
  taikymo sąlygas, EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini konsultacijoms su kitomis kompetentingomis institucijomis prieš suteikiant leidimą
  , projektus ▐.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

12)

60 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„4.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  šio straipsnio nuostatų
  taikymo sąlygas, EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini konsultacijoms su kitomis kompetentingomis institucijomis prieš suteikiant leidimą
  , projektus ▐.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 13) | 62 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antros pastraipos trečias sakinys pakeičiamas taip:
  „Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“; |
| --- | --- | --- |

13)

62 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antros pastraipos trečias sakinys pakeičiamas taip:

„Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“;

| b) | 2 dalies trečios pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečios pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:

„Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“;

| c) | 3 dalies antros pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“. |
| --- | --- |

c)

3 dalies antros pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:

„Komisijai ir
  EVPRI
  nedelsiant pranešama apie tokias priemones.“.

| 13a) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „62a straipsnis



  1.
     
  Taikant šios direktyvos nuostatas kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].




  2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia EVPRI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“. |
| --- | --- |

13a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„62a straipsnis

1.
     
  Taikant šios direktyvos nuostatas kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].

2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia EVPRI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“.

| 14) | 63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės ir
  , vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 1 straipsniu, EVPRI
  gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriais būtų numatyti informacijos mainai su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos yra ne mažesnės už reikalaujamas pagal 54 straipsnį. Tokie informacijos mainai turėtų būti skirti minėtų institucijų užduotims vykdyti.
  Laikydamosi Direktyvos 95/46/EB IV skyriaus nuostatų, valstybės narės ir
  EVPRI
  gali perduoti asmens duomenis trečiajai šaliai.
  Be to, valstybės narės ir
  EVPRI
  gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriais būtų numatyti informacijos mainai su trečiųjų šalių institucijomis, įstaigomis ir fiziniais ar juridiniais asmenimis, atsakingais už
  vienos ar daugiau šių
  :






  a) | kredito įstaigų, kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių priežiūrą ir finansų rinkų priežiūrą; |
| --- | --- | --- |

14)

63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės ir
  , vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 1 straipsniu, EVPRI
  gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriais būtų numatyti informacijos mainai su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos yra ne mažesnės už reikalaujamas pagal 54 straipsnį. Tokie informacijos mainai turėtų būti skirti minėtų institucijų užduotims vykdyti.

Laikydamosi Direktyvos 95/46/EB IV skyriaus nuostatų, valstybės narės ir
  EVPRI
  gali perduoti asmens duomenis trečiajai šaliai.

Be to, valstybės narės ir
  EVPRI
  gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriais būtų numatyti informacijos mainai su trečiųjų šalių institucijomis, įstaigomis ir fiziniais ar juridiniais asmenimis, atsakingais už
  vienos ar daugiau šių
  :

a)

kredito įstaigų, kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių priežiūrą ir finansų rinkų priežiūrą;

| b) | investicinių įmonių likvidavimą, bankrotą ir kitas panašias procedūras; |
| --- | --- |

b)

investicinių įmonių likvidavimą, bankrotą ir kitas panašias procedūras;

| c) | įstatymuose numatyto investicinių įmonių, kitų finansų įstaigų, kredito įstaigų ir draudimo įmonių finansinių ataskaitų audito atlikimą, kai jie vykdo priežiūros ir kitas funkcijas, ar atsakingais už kompensavimo sistemų administravimą, kai jie vykdo savo funkcijas; |
| --- | --- |

c)

įstatymuose numatyto investicinių įmonių, kitų finansų įstaigų, kredito įstaigų ir draudimo įmonių finansinių ataskaitų audito atlikimą, kai jie vykdo priežiūros ir kitas funkcijas, ar atsakingais už kompensavimo sistemų administravimą, kai jie vykdo savo funkcijas;

| d) | institucijų, susijusių su investicinių įmonių likvidavimu, bankrotu ir kitomis panašiomis procedūromis, priežiūrą; |
| --- | --- |

d)

institucijų, susijusių su investicinių įmonių likvidavimu, bankrotu ir kitomis panašiomis procedūromis, priežiūrą;

| e) | asmenų, vykdančių teisės aktų numatyto draudimo įmonių, kredito įstaigų, investicinių įmonių ir kitų finansų įstaigų finansinių ataskaitų audito atlikimą, priežiūrą. |
| --- | --- |

e)

asmenų, vykdančių teisės aktų numatyto draudimo įmonių, kredito įstaigų, investicinių įmonių ir kitų finansų įstaigų finansinių ataskaitų audito atlikimą, priežiūrą.

Trečioje pastraipoje nurodyti bendradarbiavimo susitarimai gali būti sudaromi tik tuo atveju, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos yra ne mažesnės už reikalaujamas pagal 54 straipsnį. Tokie informacijos mainai
  skiriami
  minėtų institucijų ar įstaigų bei fizinių ar juridinių asmenų užduotims vykdyti.“.

| 14a) | 64 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  2 straipsnyje, 4 straipsnyje, 10b straipsnio 1 dalyje, 13 straipsnio 10 dalyje, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 straipsniuose ir 56 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 64c straipsnį.“; |
| --- | --- | --- |

14a)

64 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  2 straipsnyje, 4 straipsnyje, 10b straipsnio 1 dalyje, 13 straipsnio 10 dalyje, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 straipsniuose ir 56 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 64c straipsnį.“;

| b) | įterpiamos šios dalys:










  „-2a | Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„-2a

Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

| -2b. | Įgaliojimai Komisijai tvirtinti deleguotus teisės aktus suteikiami pagal 64a ir 64b straipsniuose nustatytas sąlygas.“; |
| --- | --- |

-2b.

Įgaliojimai Komisijai tvirtinti deleguotus teisės aktus suteikiami pagal 64a ir 64b straipsniuose nustatytas sąlygas.“;

| c) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2a.
     
  Joks patvirtintas deleguotas teisės aktas negali keisti esminių šios direktyvos nuostatų.“; |
| --- | --- |

c)

2 dalis pakeičiama taip:

„2a.
     
  Joks patvirtintas deleguotas teisės aktas negali keisti esminių šios direktyvos nuostatų.“;

| d) | 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

d)

4 dalis išbraukiama.

| 14b) | Įrašomi šie straipsniai:



  „64a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 2, 4 straipsniuose, 10b straipsnio 1 dalyje, 13 straipsnio 10 dalyje, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 straipsniuose ir 56 straipsnio 2 dalyje nustatytą galių perdavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas šiame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  64b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas trimis mėnesiais.




  2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.“. |
| --- | --- |

14b)

Įrašomi šie straipsniai:

„64a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 2, 4 straipsniuose, 10b straipsnio 1 dalyje, 13 straipsnio 10 dalyje, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 straipsniuose ir 56 straipsnio 2 dalyje nustatytą galių perdavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas šiame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

64b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas trimis mėnesiais.

2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.“.

7 straipsnis

Direktyvos 2004/109/EB pakeitimai

Direktyva 2004/109/EB iš dalies keičiama taip:

| -1) | 2 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „3.
     
  Siekiant atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija 27 straipsnio 2 ir 2a dalyse nurodyta tvarka turi priimti deleguotus teisės aktus ir įgyvendinimo priemones, susijusias su 1 dalyje nustatytomis apibrėžtimis.“. |
| --- | --- | --- |

-1)

2 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.
     
  Siekiant atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija 27 straipsnio 2 ir 2a dalyse nurodyta tvarka turi priimti deleguotus teisės aktus ir įgyvendinimo priemones, susijusias su 1 dalyje nustatytomis apibrėžtimis.“.

| b) | trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „Antros pastraipos a ir b punktuose nurodytos priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.“. |
| --- | --- |

b)

trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Antros pastraipos a ir b punktuose nurodytos priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.“.

| -1a) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalyje įterpiamas šis punktas:










  „aa) | priedas, įskaitant kiekvienos valstybės atskirą metinių finansinių ataskaitų rinkinį;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-1a)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje įterpiamas šis punktas:

„aa)

priedas, įskaitant kiekvienos valstybės atskirą metinių finansinių ataskaitų rinkinį;“;

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Komisija visų pirma turi itin tiksliai nurodyti technines sąlygas, pagal kurias paskelbta metinė finansinė atskaitomybė, įskaitant audito ataskaitą, liktų viešai prieinama. Jei reikia, Komisija taip pat gali patvirtinti 1 dalyje numatytą penkerių metų laikotarpį.“. |
| --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Komisija visų pirma turi itin tiksliai nurodyti technines sąlygas, pagal kurias paskelbta metinė finansinė atskaitomybė, įskaitant audito ataskaitą, liktų viešai prieinama. Jei reikia, Komisija taip pat gali patvirtinti 1 dalyje numatytą penkerių metų laikotarpį.“.

| -1b) | 5 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „6.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šio straipsnio 1 – 5 dalių reikalavimus ir užtikrinti vieningą jų taikymą, Komisija turi 27 straipsnio 2 ir 2a dalyse nustatyta tvarka priimti priemones.“; |
| --- | --- | --- |

-1b)

5 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„6.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šio straipsnio 1 – 5 dalių reikalavimus ir užtikrinti vieningą jų taikymą, Komisija turi 27 straipsnio 2 ir 2a dalyse nustatyta tvarka priimti priemones.“;

| b) | trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „Priemonės, nurodytos a punkte, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą. Punktuose b ir c nurodytos priemonės nustatomos deleguotais teisės aktais pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.“; |
| --- | --- |

b)

trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Priemonės, nurodytos a punkte, tvirtinamos pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą. Punktuose b ir c nurodytos priemonės nustatomos deleguotais teisės aktais pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.“;

| c) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:




  „Prireikus Komisija deleguotame teisės akte pagal 27, 27a ir 27b straipsnius taip pat gali patikslinti 1 dalyje nurodytą penkerių metų laikotarpį.“. |
| --- | --- |

c)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Prireikus Komisija deleguotame teisės akte pagal 27, 27a ir 27b straipsnius taip pat gali patikslinti 1 dalyje nurodytą penkerių metų laikotarpį.“.

| -1c) | 9 straipsnio 7 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „7.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 2, 4 ir 5 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones.“. |
| --- | --- | --- |

-1c)

9 straipsnio 7 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„7.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 2, 4 ir 5 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones.“.

| b) | antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Komisija deleguotuose teisės aktuose pagal 27, 27a ir 27b straipsnius taip pat privalo nustatyti ilgiausią 4 dalyje numatyto „trumpo atsiskaitymų ciklo“ trukmę, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai.“. |
| --- | --- |

b)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija deleguotuose teisės aktuose pagal 27, 27a ir 27b straipsnius taip pat privalo nustatyti ilgiausią 4 dalyje numatyto „trumpo atsiskaitymų ciklo“ trukmę, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai.“.

| 1) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 8
  dalyje
  :








  i) | pirmosios pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „8.
     
  Siekiant atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šio straipsnio 1, 2, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, turi deleguotais teisės aktais nustatyti priemones:“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

8
  dalyje
  :

i)

pirmosios pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„8.
     
  Siekiant atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šio straipsnio 1, 2, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, turi deleguotais teisės aktais nustatyti priemones:“;

| ii) | a punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

ii)

a punktas išbraukiamas;

| iii) | antroji pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

iii)

antroji pastraipa išbraukiama;

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „9.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  šio straipsnio ▐ nuostatų
  taikymo sąlygas
  ir atsižvelgti į technines finansų rinkų tendencijas,
  EVPRI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  sukuriamos standartinės formos, šablonai ir procedūros
  ,
  skirtos
  naudoti pranešant emitentui reikalingą informaciją pagal 1 dalį arba pateikiant informaciją pagal 19 straipsnio 3 dalį, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„9.   Siekdama užtikrinti
  vienodas
  šio straipsnio ▐ nuostatų
  taikymo sąlygas
  ir atsižvelgti į technines finansų rinkų tendencijas,
  EVPRI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  sukuriamos standartinės formos, šablonai ir procedūros
  ,
  skirtos
  naudoti pranešant emitentui reikalingą informaciją pagal 1 dalį arba pateikiant informaciją pagal 19 straipsnio 3 dalį, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 2) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2
  dalyje
  :








  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „2.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji turi apibrėžti:“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2
  dalyje
  :

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji turi apibrėžti:“;

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | rengiamo pranešimo turinį;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

rengiamo pranešimo turinį;“;

| iii) | antroji pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

iii)

antroji pastraipa išbraukiama;

| b) | pridedama ši dalis:
  „3.   Siekdama užtikrinti
  vienodas šio straipsnio
  1 dalies nuostatų
  taikymo sąlygas
  ir atsižvelgti į technines tendencijas
  finansų rinkose
  ,
  EVPRI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  sukuriamos standartinės formos
  ,
  šablonai ir procedūros
  ,
  skirtos
  naudoti pranešant emitentui reikalingą informaciją pagal
  šio straipsnio
  1 dalį arba pateikiant informaciją pagal 19 straipsnio 3 dalį, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„3.   Siekdama užtikrinti
  vienodas šio straipsnio
  1 dalies nuostatų
  taikymo sąlygas
  ir atsižvelgti į technines tendencijas
  finansų rinkose
  ,
  EVPRI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  sukuriamos standartinės formos
  ,
  šablonai ir procedūros
  ,
  skirtos
  naudoti pranešant emitentui reikalingą informaciją pagal
  šio straipsnio
  1 dalį arba pateikiant informaciją pagal 19 straipsnio 3 dalį, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 2a) | 14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones.“. |
| --- | --- |

2a)

14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 dalyje pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones.“.

| 2b) | 17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, informacijos bei ryšių technologijų pažangą, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1, 2 ir 3 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji apibrėžia finansinių institucijų, per kurias akcininkai gali pasinaudoti savo finansinėmis teisėmis, nurodytomis 2 dalies c punkte, tipus.“. |
| --- | --- |

2b)

17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, informacijos bei ryšių technologijų pažangą, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1, 2 ir 3 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji apibrėžia finansinių institucijų, per kurias akcininkai gali pasinaudoti savo finansinėmis teisėmis, nurodytomis 2 dalies c punkte, tipus.“.

| 2c) | 18 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, informacijos bei ryšių technologijų pažangą, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 – 4 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji turi apibrėžti finansų institucijų, per kurias vertybinių popierių savininkai gali pasinaudoti 2 dalies c punkte numatytomis finansinėmis teisėmis, tipus.“. |
| --- | --- |

2c)

18 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Siekdama atsižvelgti į techninę pažangą finansų rinkose, informacijos bei ryšių technologijų pažangą, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti 1 – 4 dalyse pateiktus reikalavimus, Komisija, remdamasi 27, 27a ir 27b straipsniais, deleguotais teisės aktais nustato priemones. Visų pirma ji turi apibrėžti finansų institucijų, per kurias vertybinių popierių savininkai gali pasinaudoti 2 dalies c punkte numatytomis finansinėmis teisėmis, tipus.“.

| 2d) | 19 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir patikslinti 1, 2 ir 3 dalyse išdėstytus reikalavimus, Komisija patvirtina priemones, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.




  Komisija visų pirma nustato tvarką, pagal kurią emitentas, akcijų ar kitų finansinių priemonių savininkas arba asmuo ar įmonė, nurodyti 10 straipsnyje, turi pateikti informaciją buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai atitinkamai pagal 1 arba 3 dalies reikalavimus, kad:










  a) | sudarytų galimybę teikti informaciją elektroniniu būdu buveinės valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

2d)

19 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir patikslinti 1, 2 ir 3 dalyse išdėstytus reikalavimus, Komisija patvirtina priemones, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.

Komisija visų pirma nustato tvarką, pagal kurią emitentas, akcijų ar kitų finansinių priemonių savininkas arba asmuo ar įmonė, nurodyti 10 straipsnyje, turi pateikti informaciją buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai atitinkamai pagal 1 arba 3 dalies reikalavimus, kad:

a)

sudarytų galimybę teikti informaciją elektroniniu būdu buveinės valstybėje narėje;

| b) | suderintų metinės finansinės atskaitomybės, apibrėžtos šios direktyvos 4 straipsnyje, pateikimą su metinės informacijos, nurodytos Direktyvos 2003/71/EB 10 straipsnyje, pateikimu

  .

  “

  . |
| --- | --- |

b)

suderintų metinės finansinės atskaitomybės, apibrėžtos šios direktyvos 4 straipsnyje, pateikimą su metinės informacijos, nurodytos Direktyvos 2003/71/EB 10 straipsnyje, pateikimu

  .

  “

  .

| 2e) | 21 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą finansų rinkose ir į informacijos ir ryšių technologijų pažangą bei patikslinti 1, 2 ir 3 dalyse išdėstytus reikalavimus, Komisija patvirtina priemones, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.




  Komisija visų pirma nustato:










  a) | minimalius reglamentuojamos informacijos skelbimo standartus, kaip nurodyta 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

2e)

21 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą finansų rinkose ir į informacijos ir ryšių technologijų pažangą bei patikslinti 1, 2 ir 3 dalyse išdėstytus reikalavimus, Komisija patvirtina priemones, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius.

Komisija visų pirma nustato:

a)

minimalius reglamentuojamos informacijos skelbimo standartus, kaip nurodyta 1 dalyje;

| b) | minimalius centralizuoto saugojimo mechanizmo standartus, kaip nurodyta 2 dalyje. |
| --- | --- |

b)

minimalius centralizuoto saugojimo mechanizmo standartus, kaip nurodyta 2 dalyje.

Komisija taip pat gali nustatyti ir atnaujinti žiniasklaidos priemonių, skirtų viešai skelbti informaciją, sąrašą.“.

| 2f) | 22 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „1.
     
  EVPRI parengia gaires pagal Reglamento (EB) Nr. .../2010 [EVPRI], siekdama dar labiau palengvinti viešą prieigą prie informacijos, kuri turi būti atskleista pagal Direktyvą 2003/6/EB, Direktyvą 2003/71/EB ir šią direktyvą.“. |
| --- | --- |

2f)

22 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.
     
  EVPRI parengia gaires pagal Reglamento (EB) Nr. .../2010 [EVPRI], siekdama dar labiau palengvinti viešą prieigą prie informacijos, kuri turi būti atskleista pagal Direktyvą 2003/6/EB, Direktyvą 2003/71/EB ir šią direktyvą.“.

| 2g) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Kai registruota emitento buveinė yra trečiojoje šalyje, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali atleisti emitentą nuo 4–7 straipsnių, 12 straipsnio 6 dalies, 14, 15 ir 16–18 straipsnių reikalavimų laikymosi, su sąlyga, kad tos trečiosios šalies teisės aktuose nustatyti lygiaverčiai reikalavimai arba emitentas laikosi trečiosios šalies teisės aktų reikalavimų, kuriuos buveinės valstybės narės kompetentinga institucija laiko lygiaverčiais.




  Tada kompetentinga institucija apie suteiktą išimtį informuoja EVPRI.“. |
| --- | --- | --- |

2g)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Kai registruota emitento buveinė yra trečiojoje šalyje, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali atleisti emitentą nuo 4–7 straipsnių, 12 straipsnio 6 dalies, 14, 15 ir 16–18 straipsnių reikalavimų laikymosi, su sąlyga, kad tos trečiosios šalies teisės aktuose nustatyti lygiaverčiai reikalavimai arba emitentas laikosi trečiosios šalies teisės aktų reikalavimų, kuriuos buveinės valstybės narės kompetentinga institucija laiko lygiaverčiais.

Tada kompetentinga institucija apie suteiktą išimtį informuoja EVPRI.“.

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir vieningą 1 dalies taikymą, Komisija 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima įgyvendinimo priemones:










  i) | nustatydama mechanizmą, kuriuo užtikrinamas pagal šią direktyvą reikalaujamos pateikti informacijos, įskaitant finansines ataskaitas ir informaciją, kurią reikalaujama pateikti pagal trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, lygiavertiškumas; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir vieningą 1 dalies taikymą, Komisija 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima įgyvendinimo priemones:

i)

nustatydama mechanizmą, kuriuo užtikrinamas pagal šią direktyvą reikalaujamos pateikti informacijos, įskaitant finansines ataskaitas ir informaciją, kurią reikalaujama pateikti pagal trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, lygiavertiškumas;

| ii) | nustatydama, kad dėl jos nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų arba dėl praktikos ir procedūrų, pagrįstų tarptautinių organizacijų nustatytų tarptautinių standartų reikalavimais, trečioji šalis, kurioje emitentas yra įregistruotas, užtikrina šioje direktyvoje nustatytų informacijos reikalavimų lygiavertiškumą. |
| --- | --- |

ii)

nustatydama, kad dėl jos nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų arba dėl praktikos ir procedūrų, pagrįstų tarptautinių organizacijų nustatytų tarptautinių standartų reikalavimais, trečioji šalis, kurioje emitentas yra įregistruotas, užtikrina šioje direktyvoje nustatytų informacijos reikalavimų lygiavertiškumą.

Atsižvelgdama į pirmos pastraipos ii punktą, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, patvirtina priemones, susijusias su daugiau nei vienos šalies emitentams taikomų standartų įvertinimu.

Komisija turi 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priimti reikiamus sprendimus dėl apskaitos standartų, kurių laikosi trečiosios šalies emitentai pagal sąlygas, nustatytas 30 straipsnio 3 dalyje, lygiavertiškumo ne vėliau kaip penktaisiais metais nuo 31 straipsnyje nurodytos datos. Jeigu Komisija nusprendžia, kad trečiosios šalies apskaitos standartai nėra lygiaverčiai, ji gali leisti atitinkamiems emitentams pereinamuoju laikotarpiu toliau laikytis tokių apskaitos standartų.

Atsižvelgdama į trečią pastraipą ir priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, Komisija taip pat patvirtina priemones, kurias taikant siekiama nustatyti bendruosius atitikties kriterijus, susijusius su daugiau nei vienos šalies emitentams taikomais apskaitos standartais.

Deleguotų teisės aktų projektus rengia Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.“.

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir patikslinti 2 dalyje išdėstytus reikalavimus, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, gali patvirtinti priemones, nustatančias trečiosios šalies atskleistos informacijos, kuri yra svarbi Sąjungos visuomenei, tipą.“. |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą ir patikslinti 2 dalyje išdėstytus reikalavimus, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, gali patvirtinti priemones, nustatančias trečiosios šalies atskleistos informacijos, kuri yra svarbi Sąjungos visuomenei, tipą.“.

| d) | 7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, taip pat patvirtina priemones, kuriomis siekiama nustatyti bendruosius atitikties kriterijus, susijusius su pirmoje pastraipoje numatytais tikslais.“. |
| --- | --- |

d)

7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 27, 27a ir 27b straipsnius, taip pat patvirtina priemones, kuriomis siekiama nustatyti bendruosius atitikties kriterijus, susijusius su pirmoje pastraipoje numatytais tikslais.“.

| e) | pridedama ši dalis:




  „7a.
     
  EVPRI padeda Komisijai atlikti savo užduotis pagal šį straipsnį vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 18 straipsniu.“. |
| --- | --- |

e)

pridedama ši dalis:

„7a.
     
  EVPRI padeda Komisijai atlikti savo užduotis pagal šį straipsnį vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 18 straipsniu.“.

| 2h) | 24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria centrinę valdžios instituciją, Direktyvos 2003/71/EB 21 straipsnio 1 dalyje nurodytą kaip centrinė kompetentinga administracinės valdžios institucija, kuri atsakinga už šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų vykdymą ir užtikrina pagal šią direktyvą priimtų nuostatų taikymą. Valstybės narės atitinkamai informuoja Komisiją ir EVPRI.“. |
| --- | --- | --- |

2h)

24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria centrinę valdžios instituciją, Direktyvos 2003/71/EB 21 straipsnio 1 dalyje nurodytą kaip centrinė kompetentinga administracinės valdžios institucija, kuri atsakinga už šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų vykdymą ir užtikrina pagal šią direktyvą priimtų nuostatų taikymą. Valstybės narės atitinkamai informuoja Komisiją ir EVPRI.“.

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai, EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie visus susitarimus, sudarytus siekiant deleguoti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, reglamentuojančias tokį delegavimą.“. |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai, EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie visus susitarimus, sudarytus siekiant deleguoti užduotis, įskaitant tikslias sąlygas, reglamentuojančias tokį delegavimą.“.

| 3) | ▐ 25 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip
  :








  a) | įterpiamos šios dalys:




  „2a.
     
  Taikant šios direktyvos nuostatas kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].




  2b.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia EVPRI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“. |
| --- | --- | --- |

3)

▐ 25 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip
  :

a)

įterpiamos šios dalys:

„2a.
     
  Taikant šios direktyvos nuostatas kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].

2b.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia EVPRI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“.

| b) | 3 dalies
  pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netrukdo kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija su
  EVPRI
  arba ją perduoti
  EVPRI
  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai
  (ESRV)
  .“. |
| --- | --- |

b)

3 dalies
  pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netrukdo kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija su
  EVPRI
  arba ją perduoti
  EVPRI
  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai
  (ESRV)
  .“.

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Valstybės narės ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (.../EVPRI) 18 straipsnį gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriuose numatytas keitimasis informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis arba įstaigomis, kurios atitinkamų savo šalies įstatymų įgaliotos vykdyti užduotis, kurios šia direktyva priskirtos kompetentingoms institucijoms pagal 24 straipsnį. Valstybės narės, sudariusios bendradarbiavimo susitarimus, apie tai praneša EVPRI. Tokiu būdu keičiantis informacija būtina laikytis profesinės paslapties garantijų, kurios turi būti bent jau lygiavertės nurodytosioms šiame straipsnyje. Informacija keičiamasi siekiant, kad minėtos institucijos arba organai galėtų vykdyti priežiūros funkcijas. Jeigu informacijos šaltinis yra kitoje valstybėje narėje, tos informacijos negalima atskleisti be aiškaus ją suteikusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei tinkama, tokia informacija gali būti atskleidžiama tik tiems tikslams, kuriems tos institucijos davė sutikimą.“. |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Valstybės narės ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pagal Reglamento (.../EVPRI) 18 straipsnį gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriuose numatytas keitimasis informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis arba įstaigomis, kurios atitinkamų savo šalies įstatymų įgaliotos vykdyti užduotis, kurios šia direktyva priskirtos kompetentingoms institucijoms pagal 24 straipsnį. Valstybės narės, sudariusios bendradarbiavimo susitarimus, apie tai praneša EVPRI. Tokiu būdu keičiantis informacija būtina laikytis profesinės paslapties garantijų, kurios turi būti bent jau lygiavertės nurodytosioms šiame straipsnyje. Informacija keičiamasi siekiant, kad minėtos institucijos arba organai galėtų vykdyti priežiūros funkcijas. Jeigu informacijos šaltinis yra kitoje valstybėje narėje, tos informacijos negalima atskleisti be aiškaus ją suteikusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei tinkama, tokia informacija gali būti atskleidžiama tik tiems tikslams, kuriems tos institucijos davė sutikimą.“.

| 3a) | 26 straipsnis pakeičiamas taip:



  „26 straipsnis


  Atsargumo priemonės



  1.
     
  Kai priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija išsiaiškina, kad emitentas, akcininkas ar kitų finansinių priemonių savininkas arba asmenys ar subjektai, nurodyti 10 straipsnyje, nesilaikė savo įsipareigojimų arba juos pažeidė, ji turi apie tai pranešti buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI.




  2.
     
  Jeigu, nepaisant priemonių, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, arba jeigu šios priemonės pasirodė esančios neadekvačios, emitentas arba vertybinių popierių savininkas ir toliau pažeidinėja atitinkamas teisines ar administracines nuostatas, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, prieš tai informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, pagal 3 straipsnio 2 dalį imasi visų tinkamų priemonių, kad apsaugotų investuotojus ir kuo skubiau praneša apie tai Komisijai ir EVPRI.“. |
| --- | --- |

3a)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 straipsnis

Atsargumo priemonės

1.
     
  Kai priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija išsiaiškina, kad emitentas, akcininkas ar kitų finansinių priemonių savininkas arba asmenys ar subjektai, nurodyti 10 straipsnyje, nesilaikė savo įsipareigojimų arba juos pažeidė, ji turi apie tai pranešti buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir EVPRI.

2.
     
  Jeigu, nepaisant priemonių, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, arba jeigu šios priemonės pasirodė esančios neadekvačios, emitentas arba vertybinių popierių savininkas ir toliau pažeidinėja atitinkamas teisines ar administracines nuostatas, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, prieš tai informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, pagal 3 straipsnio 2 dalį imasi visų tinkamų priemonių, kad apsaugotų investuotojus ir kuo skubiau praneša apie tai Komisijai ir EVPRI.“.

| 3b) | VI skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

3b)

VI skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip:

| 3c) | 27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2a.
     
  Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 6 dalyje, 9 straipsnio 7 dalyje, 12 straipsnio 8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 17 straipsnio 4 dalyje, 18 straipsnio 5 dalyje, 19 straipsnio 4 dalyje, 21 straipsnio 4 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje minimus deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 27c straipsnį.“. |
| --- | --- | --- |

3c)

27 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2a.
     
  Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 6 dalyje, 9 straipsnio 7 dalyje, 12 straipsnio 8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 17 straipsnio 4 dalyje, 18 straipsnio 5 dalyje, 19 straipsnio 4 dalyje, 21 straipsnio 4 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje minimus deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 27c straipsnį.“.

| b) | įterpiamos šios dalys:




  „2aa.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai
  .


  2ab.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 27a ir 27b straipsniuose nustatytų sąlygų.“. |
| --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„2aa.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai
  .

2ab.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 27a ir 27b straipsniuose nustatytų sąlygų.“.

| 3d) | Įterpiami šie straipsniai:



  „27a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 2 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 6 dalyje, 9 straipsnio 7 dalyje, 12 straipsnio 8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 17 straipsnio 4 dalyje, 18 straipsnio 5 dalyje, 19 straipsnio 4 dalyje, 21 straipsnio 4 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti
  .


  3.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  27b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.“. |
| --- | --- |

3d)

Įterpiami šie straipsniai:

„27a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 2 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 6 dalyje, 9 straipsnio 7 dalyje, 12 straipsnio 8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje, 17 straipsnio 4 dalyje, 18 straipsnio 5 dalyje, 19 straipsnio 4 dalyje, 21 straipsnio 4 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti
  .

3.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

27b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.“.

8 straipsnis

Direktyvos 2005/60/EB pakeitimai

Direktyva 2005/60/EB iš dalies keičiama taip:

| -1a) | 11 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 1 ar 2 dalyse nustatytas sąlygas, arba kitus atvejus, kuriais tenkinami techniniai kriterijai, nustatyti pagal 40 straipsnio 1 dalies b punktą.“. |
| --- | --- |

-1a)

11 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 1 ar 2 dalyse nustatytas sąlygas, arba kitus atvejus, kuriais tenkinami techniniai kriterijai, nustatyti pagal 40 straipsnio 1 dalies b punktą.“.

| -1b) | 16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 1 dalies b punkte nustatytas sąlygas.“. |
| --- | --- |

-1b)

16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 1 dalies b punkte nustatytas sąlygas.“.

| -1c) | 28 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 3, 4 arba 5 dalyse nustatytas sąlygas.“. |
| --- | --- |

-1c)

28 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Valstybės narės informuoja viena kitą, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisiją apie atvejus, kai jos mano, jog trečioji šalis atitinka 3, 4 arba 5 dalyse nustatytas sąlygas.“.

| -1d) | 31 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Valstybės narės, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisija informuoja vienos kitas apie atvejus, kai trečiosios šalies įstatymai neleidžia taikyti priemonių, kurių reikalaujama pagal 1 dalies pirmą pastraipą, ir sprendimui rasti galima imtis suderintų veiksmų.“. |
| --- | --- |

-1d)

31 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Valstybės narės, EPI, jei tai susiję su šia direktyva ir pagal atitinkamas Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas, ir Komisija informuoja vienos kitas apie atvejus, kai trečiosios šalies įstatymai neleidžia taikyti priemonių, kurių reikalaujama pagal 1 dalies pirmą pastraipą, ir sprendimui rasti galima imtis suderintų veiksmų.“.

| 1) | 31 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:
  „4.   Siekiant užtikinti
  nuoseklų šio straipsnio derinimą
  ir atsižvelgti į techninius kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu pokyčius,
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI] įsteigta
  Europos bankininkystės institucija,
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] įsteigta
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  įsteigta Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija,
  atsižvelgdamos į esamą sistemą ir prireikus bendradarbiaudamos su kitomis atitinkamomis ES įstaigomis kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje
  , laikydamosi
  šių reglamentų
  42 straipsnio, gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomas šio
  straipsnio
  3 dalyje
  nurodytų papildomų priemonių tipas ▐ ir būtinieji veiksmai, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kai trečiosios šalies teisės aktais neleidžiama taikyti
  šio straipsnio
  1 dalies pirmoje pastraipoje reikalaujamų priemonių, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

1)

31 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:

„4.   Siekiant užtikinti
  nuoseklų šio straipsnio derinimą
  ir atsižvelgti į techninius kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu pokyčius,
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI] įsteigta
  Europos bankininkystės institucija,
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] įsteigta
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir
  Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]
  įsteigta Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija,
  atsižvelgdamos į esamą sistemą ir prireikus bendradarbiaudamos su kitomis atitinkamomis ES įstaigomis kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje
  , laikydamosi
  šių reglamentų
  42 straipsnio, gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomas šio
  straipsnio
  3 dalyje
  nurodytų papildomų priemonių tipas ▐ ir būtinieji veiksmai, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kai trečiosios šalies teisės aktais neleidžiama taikyti
  šio straipsnio
  1 dalies pirmoje pastraipoje reikalaujamų priemonių, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 2) | 34 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „
  3.
     Siekiant užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir atsižvelgti į techninius kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu pokyčius,
  EBI, EVPRI ir EDPPI, atsižvelgdamos į esamą sistemą ir prireikus bendradarbiaudamos su atitinkamomis ES įstaigomis kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje,
  laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EBI),
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EVPRI)
  ir Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EDPPI)
  42 straipsnio, gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomas
  2 dalyje nurodyto pranešimo būtiniausias turinys, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

2)

34 straipsnis papildomas šia dalimi:

„
  3.
     Siekiant užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir atsižvelgti į techninius kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu pokyčius,
  EBI, EVPRI ir EDPPI, atsižvelgdamos į esamą sistemą ir prireikus bendradarbiaudamos su atitinkamomis ES įstaigomis kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje,
  laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EBI),
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EVPRI)
  ir Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 (EDPPI)
  42 straipsnio, gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomas
  2 dalyje nurodyto pranešimo būtiniausias turinys, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 2a) | Įtraukiamas šis straipsnis:



  „37a straipsnis



  1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EPI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.




  2.
     
  Kompetentingos institucijos teikia EPI visą informaciją, kuri būtina joms vykdyti pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].“. |
| --- | --- |

2a)

Įtraukiamas šis straipsnis:

„37a straipsnis

1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EPI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] nuostatas.

2.
     
  Kompetentingos institucijos teikia EPI visą informaciją, kuri būtina joms vykdyti pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].“.

| 2b) | VI skyriaus antraštė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

2b)

VI skyriaus antraštė pakeičiama taip:

| 2c) | 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalyje:










  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „1.
     
  Siekdama atsižvelgti į technikos pažangą kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu srityje, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šioje direktyvoje numatytus reikalavimus, Komisija gali patvirtinti šias priemones:“. |
| --- | --- | --- | --- |

2c)

40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje:

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.
     
  Siekdama atsižvelgti į technikos pažangą kovos su pinigų plovimu ar teroristų finansavimu srityje, užtikrinti nuoseklų derinimą ir nustatyti šioje direktyvoje numatytus reikalavimus, Komisija gali patvirtinti šias priemones:“.

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Remiantis 41, 41a ir 41b straipsniais, priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais.“. |
| --- | --- |

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Remiantis 41, 41a ir 41b straipsniais, priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais.“.

| (b) | 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Remiantis 41, 41a ir 41b straipsniais, priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais.“. |
| --- | --- |

(b)

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Remiantis 41, 41a ir 41b straipsniais, priemonės tvirtinamos deleguotais teisės aktais.“.

| 2d) | 41 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „2.
     
  Kai pateikiama nuoroda į šią straipsnio dalį, yra taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas ir su sąlyga, kad pagal šią procedūrą priimtos priemonės nepakeis esminių šios direktyvos nuostatų.“. |
| --- | --- | --- |

2d)

41 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.
     
  Kai pateikiama nuoroda į šią straipsnio dalį, yra taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas ir su sąlyga, kad pagal šią procedūrą priimtos priemonės nepakeis esminių šios direktyvos nuostatų.“.

| b) | 2a dalis pakeičiama taip:




  „2a.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, minėtus 40 straipsnyje, Komisijai suteikiamas ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 41a straipsnį.“. |
| --- | --- |

b)

2a dalis pakeičiama taip:

„2a.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, minėtus 40 straipsnyje, Komisijai suteikiamas ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotaisiais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, jei Europos Parlamentas ar Taryba jų neatšaukia pagal 41a straipsnį.“.

| c) | įterpiamos šios dalys:




  „2b.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  2c.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 41a ir 41b straipsniuose nustatytų sąlygų.“. |
| --- | --- |

c)

įterpiamos šios dalys:

„2b.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

2c.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 41a ir 41b straipsniuose nustatytų sąlygų.“.

| d) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

d)

3 dalis išbraukiama.

| 2e) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „41a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 40 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.“.



  „41b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.




  2.
     
  Jeigu praėjus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.




  3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“. |
| --- | --- |

2e)

Įterpiamas šis straipsnis:

„41a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 40 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.“.

„41b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.

2.
     
  Jeigu praėjus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“.

9 straipsnis

Direktyvos 2006/48/EB pakeitimai

| 1) | ▐ 6 straipsnis
  pakeičiamas
  taip ▐:


  „1.
     
  Valstybės narės reikalauja, kad kredito įstaigos prieš pradėdamos savo veiklą gautų leidimus veiklai. Nepažeidžiant 7–12 straipsnių, valstybės narės nustato reikalavimus tokiems leidimams gauti ir praneša apie juos Komisijai ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI] įsteigtai Europos bankininkystės institucijai.




  2.
     Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir vienodą
  šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :










  a) | reguliavimo standartų, pagal kuriuos paraiškoje dėl kredito įstaigų leidimo veiklai kompetentingoms institucijoms turi būti pateikta informacija, įskaitant 7 straipsnyje numatytą veiklos programą, projektus, |
| --- | --- | --- |

1)

▐ 6 straipsnis
  pakeičiamas
  taip ▐:

„1.
     
  Valstybės narės reikalauja, kad kredito įstaigos prieš pradėdamos savo veiklą gautų leidimus veiklai. Nepažeidžiant 7–12 straipsnių, valstybės narės nustato reikalavimus tokiems leidimams gauti ir praneša apie juos Komisijai ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI] įsteigtai Europos bankininkystės institucijai.

2.
     Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir vienodą
  šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :

a)

reguliavimo standartų, pagal kuriuos paraiškoje dėl kredito įstaigų leidimo veiklai kompetentingoms institucijoms turi būti pateikta informacija, įskaitant 7 straipsnyje numatytą veiklos programą, projektus,

| b) | reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomos atitikties 8 straipsnyje nurodytam reikalavimui sąlygos; |
| --- | --- |

b)

reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomos atitikties 8 straipsnyje nurodytam reikalavimui sąlygos;

| c) | techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos teikimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus; |
| --- | --- |

c)

techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos teikimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus;

| d) | reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomi reikalavimai, taikytini akcininkams ir akcijų paketą turintiems nariams, taip pat įvardijamos kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 12 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomi reikalavimai, taikytini akcininkams ir akcijų paketą turintiems nariams, taip pat įvardijamos kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 12 straipsnyje.

EBI iki 2014 m. sausio 1 d. Komisijai pateikia a, b ir c punktuose nurodytus techninių standartų projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a, b ir c punktuose
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.

Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e straipsnį tvirtinti pirmos pastraipos b punkte nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 1a) | 9 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:










  „b) | suinteresuotos valstybės narės praneša Komisijai ir EBI, dėl kokių priežasčių jos pasinaudojo šia pasirinkimo galimybe; ir“. |
| --- | --- | --- |

1a)

9 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

suinteresuotos valstybės narės praneša Komisijai ir EBI, dėl kokių priežasčių jos pasinaudojo šia pasirinkimo galimybe; ir“.

| 2) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:

  „14 straipsnis


  Apie kiekvieną leidimą pranešama
  EBI.
  Kiekvienos kredito įstaigos, kuriai buvo išduotas leidimas veiklai, pavadinimas įtraukiamas į sąrašą.
  EBI
  šį sąrašą skelbia ▐ ir ▐ nuolat atnaujina
  savo tinklavietėje
  .“. |
| --- | --- |

2)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Apie kiekvieną leidimą pranešama
  EBI.

Kiekvienos kredito įstaigos, kuriai buvo išduotas leidimas veiklai, pavadinimas įtraukiamas į sąrašą.
  EBI
  šį sąrašą skelbia ▐ ir ▐ nuolat atnaujina
  savo tinklavietėje
  .“.

| 2a) | 17 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama Komisijai ir EBI ir šis atėmimas pagrindžiamas. Šios priežastys pranešamos atitinkamiems asmenims.“. |
| --- | --- |

2a)

17 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Apie kiekvieną leidimo atėmimą pranešama Komisijai ir EBI ir šis atėmimas pagrindžiamas. Šios priežastys pranešamos atitinkamiems asmenims.“.

| 3) | 19 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  šios direktyvos
  derinimą, EBI, nepažeisdama 19 straipsnio 3 dalies,
  parengia
  reguliavimo
  standartų
  , pagal kuriuos nustatomas 19a straipsnio 4 dalyje nurodytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas,
  projektus.


  EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  Siekiant užtikrinti vienodas šio direktyvos taikymo sąlygas, EBI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, pagal kuriuos nustatomos 19b straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų konsultavimosi proceso bendros procedūros, formos ir šablonai.




  EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e straipsnį
  tvirtinti ketvirtoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

3)

19 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  šios direktyvos
  derinimą, EBI, nepažeisdama 19 straipsnio 3 dalies,
  parengia
  reguliavimo
  standartų
  , pagal kuriuos nustatomas 19a straipsnio 4 dalyje nurodytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas,
  projektus.

EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

Siekiant užtikrinti vienodas šio direktyvos taikymo sąlygas, EBI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, pagal kuriuos nustatomos 19b straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų konsultavimosi proceso bendros procedūros, formos ir šablonai.

EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e straipsnį
  tvirtinti ketvirtoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 3a) | 22 straipsnis papildomas šiomis dalimis:




  „2a.
     
  Siekiant nustatyti šiame straipsnyje nurodytus reikalavimus ir užtikrinti priežiūros praktikos konvergenciją, EBI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalyje nurodytos priemonės, procesai ir mechanizmai laikantis 2 dalyje nustatytų proporcingumo ir išsamumo principų, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  2b.
     
  Kad būtų lengviau įgyvendinti šio straipsnio 2a dalį ir užtikrinti pagal ją renkamos informacijos nuoseklumą, taip pat būtų lengviau įgyvendinti atlyginimų nustatymo politikos principus, numatytus V priedo 22 ir 22a punktuose, EBI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalyje nurodytos priemonės, procesai ir mechanizmai laikantis 2 dalyje nustatytų proporcingumo ir išsamumo principų, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  EVPRI glaudžiai bendradarbiauja su EBI rengiant šiuos asmenų, kurie dalyvauja teikiant investicines paslaugas ir vykdant investicinę veiklą pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, atlyginimų nustatymo politikos techninius standartus.“. |
| --- | --- |

3a)

22 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„2a.
     
  Siekiant nustatyti šiame straipsnyje nurodytus reikalavimus ir užtikrinti priežiūros praktikos konvergenciją, EBI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalyje nurodytos priemonės, procesai ir mechanizmai laikantis 2 dalyje nustatytų proporcingumo ir išsamumo principų, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

2b.
     
  Kad būtų lengviau įgyvendinti šio straipsnio 2a dalį ir užtikrinti pagal ją renkamos informacijos nuoseklumą, taip pat būtų lengviau įgyvendinti atlyginimų nustatymo politikos principus, numatytus V priedo 22 ir 22a punktuose, EBI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos nustatomos 1 dalyje nurodytos priemonės, procesai ir mechanizmai laikantis 2 dalyje nustatytų proporcingumo ir išsamumo principų, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

EVPRI glaudžiai bendradarbiauja su EBI rengiant šiuos asmenų, kurie dalyvauja teikiant investicines paslaugas ir vykdant investicinę veiklą pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, atlyginimų nustatymo politikos techninius standartus.“.

| 4) | 26 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

  „5.   Siekdama užtikrinti vienodą šio 25 straipsnio ir šio straipsnio ▐ nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :










  a) | reguliavimo
  standartų projektus,
  kuriuose nurodoma informacija, kurią reikia pranešti pagal
  25 straipsnį ir šį straipsnį ir |
| --- | --- | --- |

4)

26 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„5.   Siekdama užtikrinti vienodą šio 25 straipsnio ir šio straipsnio ▐ nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :

a)

reguliavimo
  standartų projektus,
  kuriuose nurodoma informacija, kurią reikia pranešti pagal
  25 straipsnį ir šį straipsnį ir

| b) | techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos pranešimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus. |
| --- | --- |

b)

techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos pranešimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus.

EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.
  Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e straipsnį tvirtinti pirmos pastraipos b punkte nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 5) | 28 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir vienodą
  šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :










  a) | reguliavimo
  standartų projektus,

  kuriuose nurodoma informacija, kurią reikia pranešti pagal šį straipsnį ir |
| --- | --- | --- |

5)

28 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą ir vienodą
  šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :

a)

reguliavimo
  standartų projektus,

  kuriuose nurodoma informacija, kurią reikia pranešti pagal šį straipsnį ir

| b) | techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos pranešimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus. |
| --- | --- |

b)

techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos parengiamos tokios informacijos pranešimo standartinės formos, šablonai ir procedūros, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.
  Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e straipsnį tvirtinti pirmos pastraipos b punkte nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 6) | 33 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Prieš pradėdamos 30 straipsnyje nurodytas procedūras, priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos nenumatytais atvejais gali imtis atsargumo priemonių, būtinų indėlininkų, investuotojų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, interesams apsaugoti. Apie tokias priemones kuo anksčiau pranešama Komisijai,
  EBI
  ir kitų suinteresuotų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.“. |
| --- | --- |

6)

33 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Prieš pradėdamos 30 straipsnyje nurodytas procedūras, priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos nenumatytais atvejais gali imtis atsargumo priemonių, būtinų indėlininkų, investuotojų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, interesams apsaugoti. Apie tokias priemones kuo anksčiau pranešama Komisijai,
  EBI
  ir kitų suinteresuotų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.“.

| 6a) | 36 straipsnis pakeičiamas taip:



  „36 straipsnis



  Valstybės narės informuoja Komisiją ir EBI, kiek ir kokios rūšies būta atvejų, kuomet buvo atsakyta vadovaujantis 25 straipsniu ir 26 straipsnio 1–3 dalimis arba imtasi priemonių pagal 30 straipsnio 3 dalį.“. |
| --- | --- |

6a)

36 straipsnis pakeičiamas taip:

„36 straipsnis

Valstybės narės informuoja Komisiją ir EBI, kiek ir kokios rūšies būta atvejų, kuomet buvo atsakyta vadovaujantis 25 straipsniu ir 26 straipsnio 1–3 dalimis arba imtasi priemonių pagal 30 straipsnio 3 dalį.“.

| 6b) | 38 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Kompetentingos institucijos praneša Komisijai, EBI ir Europos bankininkystės komitetui apie visus leidimus, išduotus tų kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra ne Europos Sąjungoje, filialams.“. |
| --- | --- |

6b)

38 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Kompetentingos institucijos praneša Komisijai, EBI ir Europos bankininkystės komitetui apie visus leidimus, išduotus tų kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra ne Europos Sąjungoje, filialams.“.

| 6c) | 39 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ba) | EBI galėtų gauti informaciją iš valstybių narių kompetentingų institucijų, kurią jos gavo iš trečiųjų šalių nacionalinių institucijų pagal Reglamento (EB) Nr .../2010 [EBI] 20 straipsnį;“. |
| --- | --- | --- |

6c)

39 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„ba)

EBI galėtų gauti informaciją iš valstybių narių kompetentingų institucijų, kurią jos gavo iš trečiųjų šalių nacionalinių institucijų pagal Reglamento (EB) Nr .../2010 [EBI] 20 straipsnį;“.

| 6d) | 39 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3a)
     
  EBI padeda Komisijai siekiant šio straipsnio tikslų pagal Reglamento Nr. (EB) .../2010 [EBI] 18 straipsnį.“. |
| --- | --- |

6d)

39 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a)
     
  EBI padeda Komisijai siekiant šio straipsnio tikslų pagal Reglamento Nr. (EB) .../2010 [EBI] 18 straipsnį.“.

| 7) | 42 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :










  a) | reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama jame esanti
  informacija
  ,
  projektus. |
| --- | --- | --- |

7)

42 straipsnis papildomas šia dalimi:

„Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  parengia
  :

a)

reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama jame esanti
  informacija
  ,
  projektus.

| b) | tam, kad būtų užtikrintas vienodas šio straipsnio nuostatų taikymas,
  techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nustatomos
  reikalavimų keistis informacija, veikiausiai
  padėsiančių
  prižiūrėti kredito įstaigas,
  standartinės formos, pavyzdžiai ir procedūros. |
| --- | --- |

b)

tam, kad būtų užtikrintas vienodas šio straipsnio nuostatų taikymas,
  techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nustatomos
  reikalavimų keistis informacija, veikiausiai
  padėsiančių
  prižiūrėti kredito įstaigas,
  standartinės formos, pavyzdžiai ir procedūros.

EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.
  Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e straipsnį tvirtinti antros pastraipos a punkte nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus
  .“.

| 8) | 42a straipsnio 1 dalies ketvirtos pastraipos pabaigoje pridedama:
  „Jeigu pasibaigus
  pirminiam
  dviejų mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė Europos bankininkystės institucijai, kaip numatyta Reglamento
  (ES)
  .../
  2010
  [EBI] 11 straipsnyje,
  priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol Europos bankininkystės institucija, remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą.
  Priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos priima savo sprendimą pagal Institucijos sprendimą.
  Dviejų mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu. Europos bankininkystės institucija sprendimą priima per mėnesį. Pasibaigus
  pirminiam
  dviejų mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas Institucijai neperduodamas.“. |
| --- | --- |

8)

42a straipsnio 1 dalies ketvirtos pastraipos pabaigoje pridedama:

„Jeigu pasibaigus
  pirminiam
  dviejų mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė Europos bankininkystės institucijai, kaip numatyta Reglamento
  (ES)
  .../
  2010
  [EBI] 11 straipsnyje,
  priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol Europos bankininkystės institucija, remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą.
  Priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos priima savo sprendimą pagal Institucijos sprendimą.
  Dviejų mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu. Europos bankininkystės institucija sprendimą priima per mėnesį. Pasibaigus
  pirminiam
  dviejų mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas Institucijai neperduodamas.“.

| 9) | 42b straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   „Vykdydamos savo užduotis, kompetentingos institucijos atsižvelgia į priežiūros priemonių ir praktikos taikant įstatymus, kitus teisės aktus ir administracinius reikalavimus, priimtus vadovaujantis šia direktyva, konvergenciją. Todėl valstybės narės užtikrina, kad:






  a) | kompetentingos institucijos dalyvautų
  EBI
  veikloje, |
| --- | --- | --- | --- |

9)

42b straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   „Vykdydamos savo užduotis, kompetentingos institucijos atsižvelgia į priežiūros priemonių ir praktikos taikant įstatymus, kitus teisės aktus ir administracinius reikalavimus, priimtus vadovaujantis šia direktyva, konvergenciją. Todėl valstybės narės užtikrina, kad:

a)

kompetentingos institucijos dalyvautų
  EBI
  veikloje,

| b) | kompetentingos institucijos vadovautųsi
  EBI
  gairėmis ir rekomendacijomis, o jeigu to nedaro, nurodytų priežastis, |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos vadovautųsi
  EBI
  gairėmis ir rekomendacijomis, o jeigu to nedaro, nurodytų priežastis,

| c) | kompetentingoms institucijoms suteikti nacionaliniai įgaliojimai netrukdytų joms atlikti šioje direktyvoje numatytų savo, kaip
  EBI
  narių, pareigų.“; |
| --- | --- |

c)

kompetentingoms institucijoms suteikti nacionaliniai įgaliojimai netrukdytų joms atlikti šioje direktyvoje numatytų savo, kaip
  EBI
  narių, pareigų.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama.

| 10) | 44 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   1 dalies nuostatomis netrukdoma įvairių valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija arba perduoti informaciją
  EBI
  , kaip numatyta šioje direktyvoje ir kitose kredito įstaigoms taikomose direktyvose
  , taip pat Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 16 ir 20 straipsniuose
  . Šiai informacijai taikomos 1 dalyje numatytos profesinės paslapties sąlygos.“. |
| --- | --- |

10)

44 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalies nuostatomis netrukdoma įvairių valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija arba perduoti informaciją
  EBI
  , kaip numatyta šioje direktyvoje ir kitose kredito įstaigoms taikomose direktyvose
  , taip pat Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 16 ir 20 straipsniuose
  . Šiai informacijai taikomos 1 dalyje numatytos profesinės paslapties sąlygos.“.

| 11) | 46
  straipsnis pakeičiamas
  taip:

  „46 straipsnis

  Valstybės narės ir
  EBI, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 18 straipsniu,
  gali sudaryti bendradarbiavimo sutartis, kuriomis būtų numatytas keitimasis informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, su trečiųjų šalių institucijomis ar organais, kaip numatyta
  šios direktyvos
  47 straipsnyje ir 48 straipsnio 1 dalyje, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos ne mažesnės už numatytas
  šios direktyvos
  44 straipsnio 1 dalyje.
  Tokio keitimosi informacija tikslas turi būti minėtų institucijų ar organų priežiūros užduočių atlikimas.




  Jeigu informacija atsiranda kitoje valstybėje narėje, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais.
  “. |
| --- | --- |

11)

46
  straipsnis pakeičiamas
  taip:

„46 straipsnis

Valstybės narės ir
  EBI, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 18 straipsniu,
  gali sudaryti bendradarbiavimo sutartis, kuriomis būtų numatytas keitimasis informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, su trečiųjų šalių institucijomis ar organais, kaip numatyta
  šios direktyvos
  47 straipsnyje ir 48 straipsnio 1 dalyje, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos ne mažesnės už numatytas
  šios direktyvos
  44 straipsnio 1 dalyje.
  Tokio keitimosi informacija tikslas turi būti minėtų institucijų ar organų priežiūros užduočių atlikimas.

Jeigu informacija atsiranda kitoje valstybėje narėje, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais.
  “.

| 12) | 49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Pirma pastraipa
  pakeičiama taip:




  „Šis skirsnis netrukdo kompetentingai institucijai perduoti informaciją šioms institucijoms jų uždaviniams vykdyti:










  a) | Europos centrinių bankų sistemos centriniams bankams ir kitoms panašias funkcijas atliekančioms pinigų politiką įgyvendinančioms žinyboms, kai ši informacija yra svarbi vykdant jų atitinkamas teisės aktais nustatytas užduotis, įskaitant pinigų politikos vykdymą ir su ja susijusį likvidumo užtikrinimą, mokėjimo, tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemų priežiūrą ir finansų sistemos stabilumo užtikrinimą; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Pirma pastraipa
  pakeičiama taip:

„Šis skirsnis netrukdo kompetentingai institucijai perduoti informaciją šioms institucijoms jų uždaviniams vykdyti:

a)

Europos centrinių bankų sistemos centriniams bankams ir kitoms panašias funkcijas atliekančioms pinigų politiką įgyvendinančioms žinyboms, kai ši informacija yra svarbi vykdant jų atitinkamas teisės aktais nustatytas užduotis, įskaitant pinigų politikos vykdymą ir su ja susijusį likvidumo užtikrinimą, mokėjimo, tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemų priežiūrą ir finansų sistemos stabilumo užtikrinimą;

| b) | tam tikrais atvejais – kitoms valstybės institucijoms, atsakingoms už mokėjimų sistemų priežiūrą; |
| --- | --- |

b)

tam tikrais atvejais – kitoms valstybės institucijoms, atsakingoms už mokėjimų sistemų priežiūrą;

| c) | „c) Europos sisteminės rizikos valdybai
  (ESRV)
  , kai ši informacija reikšminga jos funkcijoms, vykdomoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (ES) Nr.
  .../
  2010
  , atlikti. |
| --- | --- |

c)

„c) Europos sisteminės rizikos valdybai
  (ESRV)
  , kai ši informacija reikšminga jos funkcijoms, vykdomoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (ES) Nr.
  .../
  2010
  , atlikti.

Šis skirsnis netrukdo pirmoje pastraipoje nurodytoms institucijoms ar organams perduoti kompetentingoms institucijoms tokią informaciją, kurios šioms gali prireikti pagal 45 straipsnį;“.

| b) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybės narės 130 straipsnio 1 dalyje nurodytoje kritinėje situacijoje leidžia kompetentingoms institucijoms
  nedelsiant
  perduoti informaciją Europos centrinių bankų sistemos centriniams bankams, kai ši informacija yra svarbi jų atitinkamų teisės aktais nustatytų užduočių, įskaitant pinigų politikos vykdymą ir su ja susijusį likvidumo užtikrinimą, mokėjimo, tarpuskaitos ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų priežiūrą ir finansų sistemos stabilumo užtikrinimą, vykdymui, taip pat
  ESRV pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [ESRV]
  , kai ši informacija reikšminga teisės aktuose nustatytoms jos funkcijoms atlikti.“. |
| --- | --- |

b)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės 130 straipsnio 1 dalyje nurodytoje kritinėje situacijoje leidžia kompetentingoms institucijoms
  nedelsiant
  perduoti informaciją Europos centrinių bankų sistemos centriniams bankams, kai ši informacija yra svarbi jų atitinkamų teisės aktais nustatytų užduočių, įskaitant pinigų politikos vykdymą ir su ja susijusį likvidumo užtikrinimą, mokėjimo, tarpuskaitos ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų priežiūrą ir finansų sistemos stabilumo užtikrinimą, vykdymui, taip pat
  ESRV pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [ESRV]
  , kai ši informacija reikšminga teisės aktuose nustatytoms jos funkcijoms atlikti.“.

| 13) | 63a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Nuostatomis, kuriomis reglamentuojama priemonė, numatoma, kad pagrindinė suma, nesumokėtos palūkanos arba dividendai būtų tokie, kad padengtų nuostolius ir netrukdytų atstatyti kredito įstaigos kapitalo deramomis priemonėmis, kurias pagal 6 dalį parengia
  EBI
  .“; |
| --- | --- | --- |

13)

63a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nuostatomis, kuriomis reglamentuojama priemonė, numatoma, kad pagrindinė suma, nesumokėtos palūkanos arba dividendai būtų tokie, kad padengtų nuostolius ir netrukdytų atstatyti kredito įstaigos kapitalo deramomis priemonėmis, kurias pagal 6 dalį parengia
  EBI
  .“;

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir
  užtikrinti
  priežiūros praktikos konvergenciją,
  EBI
  parengia techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiami
  šio straipsnio 1 dalyje
  nurodytoms priemonėms taikomi reikalavimai
  , projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos
  reguliavimo
  standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  ankstesnėje
  pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.


  EBI
  taip pat skelbia 57 straipsnio pirmosios pastraipos a punkte nurodytų priemonių taikymo gaires.


  EBI
  stebi
  šių gairių
  taikymą.“. |
| --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir
  užtikrinti
  priežiūros praktikos konvergenciją,
  EBI
  parengia techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiami
  šio straipsnio 1 dalyje
  nurodytoms priemonėms taikomi reikalavimai
  , projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos
  reguliavimo
  standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  ankstesnėje
  pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.

EBI
  taip pat skelbia 57 straipsnio pirmosios pastraipos a punkte nurodytų priemonių taikymo gaires.

EBI
  stebi
  šių gairių
  taikymą.“.

| 14) | 74 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „
  Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą,
  tam, kad kredito įstaigos galėtų pateikti tuos apskaičiavimus, kompetentingos institucijos nuo 2012 m. gruodžio 31 d. taiko vienodas informacijos teikimo formas, dažnumą, kalbą ir datas. Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą,
  EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos iki 2012 m. sausio 1 d.
  Europos Sąjungoje
  nustatomos vienodos informacijos teikimo formos
  (su atitinkamomis specifikacijomis)
  , dažnumas ▐ ir datos, projektus. Informacijos teikimo formos atitinka kredito įstaigų veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą.


  Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI taip pat parengia įgyvendinimo standartų, susijusių su IT galimybėmis, taikytinų tokiam informacijos teikimui, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnį tvirtinti
  antroje ir trečioje pastraipose
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

14)

74 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„
  Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą,
  tam, kad kredito įstaigos galėtų pateikti tuos apskaičiavimus, kompetentingos institucijos nuo 2012 m. gruodžio 31 d. taiko vienodas informacijos teikimo formas, dažnumą, kalbą ir datas. Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą,
  EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos iki 2012 m. sausio 1 d.
  Europos Sąjungoje
  nustatomos vienodos informacijos teikimo formos
  (su atitinkamomis specifikacijomis)
  , dažnumas ▐ ir datos, projektus. Informacijos teikimo formos atitinka kredito įstaigų veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą.

Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI taip pat parengia įgyvendinimo standartų, susijusių su IT galimybėmis, taikytinų tokiam informacijos teikimui, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnį tvirtinti
  antroje ir trečioje pastraipose
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 15) | 81 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  , pasitarusi su
  EVPRI
  , parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama
  kredito rizikos vertinimo
  metodika
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] 7
  –7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

15)

81 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  , pasitarusi su
  EVPRI
  , parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama
  kredito rizikos vertinimo
  metodika
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] 7
  –7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 16) | 84 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Siekdama užtikrinti
  šio straipsnio
  nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI, pasitarusi su EVPRI
  ,
  parengia reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama kredito rizikos vertinimo metodika
  , projektus.
  EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

16)

84 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Siekdama užtikrinti
  šio straipsnio
  nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI, pasitarusi su EVPRI
  ,
  parengia reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama kredito rizikos vertinimo metodika
  , projektus.
  EBI iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 17) | 97 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  , pasitarusi su
  EVPRI
  , parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama
  kredito rizikos vertinimo
  metodika
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

17)

97 straipsnio 2 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  , pasitarusi su
  EVPRI
  , parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama
  kredito rizikos vertinimo
  metodika
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 18) | 105 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama vertinimo metodika
  ,
  pagal kurią
  kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms naudoti pažangiuosius vertinimo metodus, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

18)

105 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EBI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiama vertinimo metodika
  ,
  pagal kurią
  kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms naudoti pažangiuosius vertinimo metodus, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 19) | 106 straipsnio 2 dalies
  antra
  pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekdama užtikrinti šios dalies nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiamos
  c ir d punktuose
  numatytos išimtys
  ,
  taip pat apibrėžiamos sąlygos, taikomos siekiant nustatyti susijusių klientų grupės buvimą, kaip nurodyta 3 dalyje
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d
  straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

19)

106 straipsnio 2 dalies
  antra
  pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama užtikrinti šios dalies nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiamos
  c ir d punktuose
  numatytos išimtys
  ,
  taip pat apibrėžiamos sąlygos, taikomos siekiant nustatyti susijusių klientų grupės buvimą, kaip nurodyta 3 dalyje
  , projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d
  straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 20) | 110 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Valstybės narės numato, kad informacija teikiama bent du kartus per metus. Kompetentingos institucijos nuo 2012 m. gruodžio 31 d. taiko vienodas informacijos teikimo formas, dažnumą ▐ ir datas. Siekdama užtikrinti vienodą
  šios
  direktyvos taikymą,
  EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos iki 2012 m. sausio 1 d.
  Europos Sąjungoje
  nustatomos vienodos informacijos teikimo formos
  (su atitinkamomis specifikacijomis)
  , dažnumas ▐ ir datos, projektus. Informacijos teikimo formos atitinka kredito įstaigų veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą.


  Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI taip pat parengia techninių įgyvendinimo standartų, susijusių su IT galimybėmis, taikytinų tokiam informacijos teikimui, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnyje nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje
  ir antroje pastraipose
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

20)

110 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės numato, kad informacija teikiama bent du kartus per metus. Kompetentingos institucijos nuo 2012 m. gruodžio 31 d. taiko vienodas informacijos teikimo formas, dažnumą ▐ ir datas. Siekdama užtikrinti vienodą
  šios
  direktyvos taikymą,
  EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos iki 2012 m. sausio 1 d.
  Europos Sąjungoje
  nustatomos vienodos informacijos teikimo formos
  (su atitinkamomis specifikacijomis)
  , dažnumas ▐ ir datos, projektus. Informacijos teikimo formos atitinka kredito įstaigų veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą.

Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI taip pat parengia techninių įgyvendinimo standartų, susijusių su IT galimybėmis, taikytinų tokiam informacijos teikimui, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnyje nustatytą tvarką tvirtinti pirmoje
  ir antroje pastraipose
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 20a) | 111 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:




  „Valstybės narės gali nustatyti mažesnę negu 150 mln. EUR ribą ir apie tai informuoja EBI ir Komisiją.“. |
| --- | --- |

20a)

111 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės gali nustatyti mažesnę negu 150 mln. EUR ribą ir apie tai informuoja EBI ir Komisiją.“.

| 21) | 122a straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:
  „10.   
  EBI
  Komisijai kasmet praneša, kaip kompetentingos institucijos laikosi šio straipsnio nuostatų.
  Siekdama užtikrinti šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  suartinama šio straipsnio reglamentuojama priežiūros praktika
  , įskaitant priemones, kurių imamasi neįvykdžius išsamaus patikrinimo ir rizikos valdymo įsipareigojimų, projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d
  straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

21)

122a straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:

„10.   
  EBI
  Komisijai kasmet praneša, kaip kompetentingos institucijos laikosi šio straipsnio nuostatų.

Siekdama užtikrinti šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI
  parengia
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  suartinama šio straipsnio reglamentuojama priežiūros praktika
  , įskaitant priemones, kurių imamasi neįvykdžius išsamaus patikrinimo ir rizikos valdymo įsipareigojimų, projektus.
  EBI
  iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento (
  ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d
  straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti
  antros pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 22) | 124 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „6.   Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI gali parengti reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiamas šis straipsnis
  ir bendra rizikos vertinimo tvarka
  bei metodologija
  , projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

22)

124 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„6.   Siekdama užtikrinti ▐ šio straipsnio nuostatų
  nuoseklų derinimą
  ,
  EBI gali parengti reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  apibrėžiamas šis straipsnis
  ir bendra rizikos vertinimo tvarka
  bei metodologija
  , projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 22a) | 126 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Kompetentingos institucijos praneša EBI ir Komisijai apie bet kokius susitarimus, kuriems taikoma 3 dalis.“. |
| --- | --- |

22a)

126 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Kompetentingos institucijos praneša EBI ir Komisijai apie bet kokius susitarimus, kuriems taikoma 3 dalis.“.

| 22b) | 129 straipsnyje 1 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „Jei konsoliduotos priežiūros institucija nevykdo pirmoje pastraipoje nurodytų užduočių ar jei kompetentingos institucijos nebendradarbiauja su konsoliduotos priežiūros institucija tiek, kiek tai reikalinga siekiant vykdyti pirmoje pastraipoje nurodytas užduotis, bet kuri iš susijusių kompetentingų institucijų gali apie tai pranešti EBI, kuri gali veikti pagal Reglamento .../2010 [EBI] 11 straipsnį.“. |
| --- | --- |

22b)

129 straipsnyje 1 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Jei konsoliduotos priežiūros institucija nevykdo pirmoje pastraipoje nurodytų užduočių ar jei kompetentingos institucijos nebendradarbiauja su konsoliduotos priežiūros institucija tiek, kiek tai reikalinga siekiant vykdyti pirmoje pastraipoje nurodytas užduotis, bet kuri iš susijusių kompetentingų institucijų gali apie tai pranešti EBI, kuri gali veikti pagal Reglamento .../2010 [EBI] 11 straipsnį.“.

| 23) | 129 straipsnio 2 dalies penkta pastraipa pakeičiama taip:
  „▐
  Jeigu pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui
  bet kuri iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] 11 straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą
  dėl jos sprendimo, ir priima sprendimą
  vadovaudamasi
  EBI
  sprendimu. Šešių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“. |
| --- | --- |

23)

129 straipsnio 2 dalies penkta pastraipa pakeičiama taip:

„▐

Jeigu pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui
  bet kuri iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI] 11 straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą
  dėl jos sprendimo, ir priima sprendimą
  vadovaudamasi
  EBI
  sprendimu. Šešių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“.

| 23a) | 129 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:




  „EBI gali parengti techninius įgyvendinimo standartus, siekdama užtikrinti vienodas sąlygas pagal kuriuos taikomas šioje dalyje nurodytas bendro sprendimo priėmimo procesas, susijęs su 84 straipsnio 1 dalyje, 87 straipsnio 9 dalyje ir 105 straipsnyje bei III priedo 6 dalyje nurodytais prašymais išduoti leidimą, projektus, siekiant supaprastinti bendrų sprendimų priėmimą.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e straipsnį tvirtinti pirmose dvejose pastraipose nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

23a)

129 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„EBI gali parengti techninius įgyvendinimo standartus, siekdama užtikrinti vienodas sąlygas pagal kuriuos taikomas šioje dalyje nurodytas bendro sprendimo priėmimo procesas, susijęs su 84 straipsnio 1 dalyje, 87 straipsnio 9 dalyje ir 105 straipsnyje bei III priedo 6 dalyje nurodytais prašymais išduoti leidimą, projektus, siekiant supaprastinti bendrų sprendimų priėmimą.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e straipsnį tvirtinti pirmose dvejose pastraipose nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 24) | 129 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | Trečioje pastraipoje
  terminas
  „Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas“
  pakeičiamas
  formuluote „Europos bankininkystės institucija.“; |
| --- | --- | --- |

24)

129 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

Trečioje pastraipoje
  terminas
  „Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas“
  pakeičiamas
  formuluote „Europos bankininkystės institucija.“;

| b) | Ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Kompetentingoms institucijoms nepriėmus tokio bendro sprendimo per keturis mėnesius, konsoliduotos priežiūros institucija, deramai apsvarsčiusi atitinkamų kompetentingų institucijų atliktą patronuojamųjų įmonių rizikos vertinimą, pati konsolidacijos pagrindu priima sprendimą dėl 123 ir 124 straipsnių ir 136 straipsnio 2 dalies taikymo. „Jeigu pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento .../... [EBI] 11 straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą, ir
  priima sprendimą
  vadovaudamasi
  EBI
  sprendimu. Keturių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“; |
| --- | --- |

b)

Ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Kompetentingoms institucijoms nepriėmus tokio bendro sprendimo per keturis mėnesius, konsoliduotos priežiūros institucija, deramai apsvarsčiusi atitinkamų kompetentingų institucijų atliktą patronuojamųjų įmonių rizikos vertinimą, pati konsolidacijos pagrindu priima sprendimą dėl 123 ir 124 straipsnių ir 136 straipsnio 2 dalies taikymo. „Jeigu pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento .../... [EBI] 11 straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą, ir
  priima sprendimą
  vadovaudamasi
  EBI
  sprendimu. Keturių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“;

| c) | Penkta pastraipa pakeičiama taip:
  „Sprendimą dėl 123–124 straipsnių ir 136 straipsnio 2 dalies taikymo individualiai arba iš dalies konsoliduotai, deramai atsižvelgdamos į konsoliduotos priežiūros institucijos pareikštas nuomones ir išlygas, priima atitinkamos kompetentingos institucijos, atsakingos už ES patronuojančios kredito įstaigos arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės patronuojamųjų įmonių priežiūrą. „Jeigu pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento .../... [EBI] 11 straipsnyje, kompetentingos institucijos
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą, ir
  priima sprendimą vadovaudamasi EBI
  sprendimu. Keturių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“; |
| --- | --- |

c)

Penkta pastraipa pakeičiama taip:

„Sprendimą dėl 123–124 straipsnių ir 136 straipsnio 2 dalies taikymo individualiai arba iš dalies konsoliduotai, deramai atsižvelgdamos į konsoliduotos priežiūros institucijos pareikštas nuomones ir išlygas, priima atitinkamos kompetentingos institucijos, atsakingos už ES patronuojančios kredito įstaigos arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės patronuojamųjų įmonių priežiūrą. „Jeigu pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui
  kuri nors iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  klausimą perdavė
  EBI
  , kaip numatyta Reglamento .../... [EBI] 11 straipsnyje, kompetentingos institucijos
  atideda savo sprendimą ir
  laukia, kol
  EBI
  , remdamasi to reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, priims sprendimą, ir
  priima sprendimą vadovaudamasi EBI
  sprendimu. Keturių mėnesių laikotarpis laikomas tame reglamente numatytu taikinimo terminu.
  EBI
  sprendimą priima per vieną mėnesį. Pasibaigus keturių mėnesių laikotarpiui arba priėmus bendrą sprendimą klausimas
  EBI
  neperduodamas.“;

| d) | Septinta pastraipa pakeičiama taip:
  „Tais atvejais, kai konsultuojamasi su
  EBI
  , visos kompetentingos institucijos apsvarsto jos patarimus ir paaiškina bet kokius didesnius nukrypimus nuo jų.“; |
| --- | --- |

d)

Septinta pastraipa pakeičiama taip:

„Tais atvejais, kai konsultuojamasi su
  EBI
  , visos kompetentingos institucijos apsvarsto jos patarimus ir paaiškina bet kokius didesnius nukrypimus nuo jų.“;

| e) | Dešimta pastraipa pakeičiama taip:
  „
  EBI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  užtikrinamas vieningas
  šioje dalyje nurodytas bendro sprendimo priėmimo procesas,
  susijęs
  su 123–124 straipsnių ir
  136
  straipsnio 2 dalies taikymu, projektus, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas bendrų sprendimų priėmimui. ▐


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnyje
  nustatytą tvarką
  tvirtinti
  pirmoje pastraipoje
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

e)

Dešimta pastraipa pakeičiama taip:

„
  EBI gali parengti
  techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  užtikrinamas vieningas
  šioje dalyje nurodytas bendro sprendimo priėmimo procesas,
  susijęs
  su 123–124 straipsnių ir
  136
  straipsnio 2 dalies taikymu, projektus, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas bendrų sprendimų priėmimui. ▐

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnyje
  nustatytą tvarką
  tvirtinti
  pirmoje pastraipoje
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 25) | 130 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:
  „130.   „Susidarius kritinei situacijai,
  įskaitant Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 10 straipsnyje numatytus atvejus
  , įskaitant neigiamus pokyčius ▐ rinkose, kuri gali kelti grėsmę rinkos likvidumui ir finansinės sistemos stabilumui bet kurioje iš valstybių narių, kurioje grupės subjektai yra gavę leidimus veiklai arba kurioje įsteigti sistemai svarbūs filialai, nurodyti 42a straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma padaryti, vadovaudamasi 1 skyriaus 2 skirsniu, įspėja
  EBI, ESRV
  ir 49 straipsnio ketvirtoje pastraipoje bei 50 straipsnyje nurodytas institucijas ir perduoda visą informaciją, kuri yra būtina vykdant jų užduotis. Ši prievolė taikoma visoms 125 ir 126 straipsniuose nurodytoms kompetentingoms institucijoms ir 129 straipsnio 1 dalyje nurodytai kompetentingai institucijai.
  49 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodyta institucija, sužinojusi apie padėtį, apibūdintą šios dalies pirmoje pastraipoje, iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma padaryti, įspėja 125 ir 126 straipsniuose nurodytas kompetentingas institucijas ir
  EBI
  .“. |
| --- | --- |

25)

130 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

„130.   „Susidarius kritinei situacijai,
  įskaitant Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 10 straipsnyje numatytus atvejus
  , įskaitant neigiamus pokyčius ▐ rinkose, kuri gali kelti grėsmę rinkos likvidumui ir finansinės sistemos stabilumui bet kurioje iš valstybių narių, kurioje grupės subjektai yra gavę leidimus veiklai arba kurioje įsteigti sistemai svarbūs filialai, nurodyti 42a straipsnyje, konsoliduotos priežiūros institucija iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma padaryti, vadovaudamasi 1 skyriaus 2 skirsniu, įspėja
  EBI, ESRV
  ir 49 straipsnio ketvirtoje pastraipoje bei 50 straipsnyje nurodytas institucijas ir perduoda visą informaciją, kuri yra būtina vykdant jų užduotis. Ši prievolė taikoma visoms 125 ir 126 straipsniuose nurodytoms kompetentingoms institucijoms ir 129 straipsnio 1 dalyje nurodytai kompetentingai institucijai.

49 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodyta institucija, sužinojusi apie padėtį, apibūdintą šios dalies pirmoje pastraipoje, iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma padaryti, įspėja 125 ir 126 straipsniuose nurodytas kompetentingas institucijas ir
  EBI
  .“.

| 26) | 131 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Kompetentingos institucijos, kurios atsako už leidimo veiklai išdavimą patronuojančios įmonės, kuri yra kredito įstaiga, dukterinei įmonei, dvišalio susitarimo pagrindu,
  pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 13 straipsnį
  , gali perduoti įgaliojimus atlikti priežiūrą kompetentingoms institucijoms, kurios leidimą veiklai yra išdavusios patronuojančiai įmonei ir kurios atlieka patronuojančios įmonės priežiūrą kad pastarosios kompetentingos institucijos prisiimtų atsakomybę už patronuojamosios įmonės priežiūrą pagal šią direktyvą. Apie tokius susitarimus ir jų turinį nuolat informuojama
  EBI
  . Ji perduoda šią informaciją kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos bankininkystės komitetui.“. |
| --- | --- |

26)

131 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Kompetentingos institucijos, kurios atsako už leidimo veiklai išdavimą patronuojančios įmonės, kuri yra kredito įstaiga, dukterinei įmonei, dvišalio susitarimo pagrindu,
  pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 13 straipsnį
  , gali perduoti įgaliojimus atlikti priežiūrą kompetentingoms institucijoms, kurios leidimą veiklai yra išdavusios patronuojančiai įmonei ir kurios atlieka patronuojančios įmonės priežiūrą kad pastarosios kompetentingos institucijos prisiimtų atsakomybę už patronuojamosios įmonės priežiūrą pagal šią direktyvą. Apie tokius susitarimus ir jų turinį nuolat informuojama
  EBI
  . Ji perduoda šią informaciją kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos bankininkystės komitetui.“.

| 27) | 131a straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Konsoliduotos priežiūros institucija įsteigia priežiūros institucijų kolegijas, kad būtų lengviau vykdyti 129 straipsnyje ir 130 straipsnio 1 dalyje nurodytas užduotis ir, laikantis šio straipsnio 2 dalyje numatytų konfidencialumo reikalavimų ir Sąjungos teisės, prireikus užtikrinti tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis.




  EBI imasi iniciatyvos užtikrinti, skatinti ir stebėti veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią šiame straipsnyje minimų kolegijų veiklą pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 12 straipsnį. Šiuo tikslu EBI dalyvauja taip, kaip mano, kad tai tinkama, ir yra laikoma kompetentinga institucija.




  Priežiūros institucijų kolegijos sudaro sistemą, kad konsoliduotos priežiūros institucija, EBI ir kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos galėtų vykdyti šias užduotis:










  a) | keistis informacija tarpusavyje ir su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 12 straipsnį; |
| --- | --- | --- | --- |

27)

131a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Konsoliduotos priežiūros institucija įsteigia priežiūros institucijų kolegijas, kad būtų lengviau vykdyti 129 straipsnyje ir 130 straipsnio 1 dalyje nurodytas užduotis ir, laikantis šio straipsnio 2 dalyje numatytų konfidencialumo reikalavimų ir Sąjungos teisės, prireikus užtikrinti tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis.

EBI imasi iniciatyvos užtikrinti, skatinti ir stebėti veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią šiame straipsnyje minimų kolegijų veiklą pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 12 straipsnį. Šiuo tikslu EBI dalyvauja taip, kaip mano, kad tai tinkama, ir yra laikoma kompetentinga institucija.

Priežiūros institucijų kolegijos sudaro sistemą, kad konsoliduotos priežiūros institucija, EBI ir kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos galėtų vykdyti šias užduotis:

a)

keistis informacija tarpusavyje ir su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [EBI] 12 straipsnį;

| b) | susitarti dėl savanoriško užduočių patikėjimo ir prireikus savanoriško atsakomybės perdavimo; |
| --- | --- |

b)

susitarti dėl savanoriško užduočių patikėjimo ir prireikus savanoriško atsakomybės perdavimo;

| c) | nustatyti priežiūros analizės programas remiantis grupės rizikos vertinimu pagal 124 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

nustatyti priežiūros analizės programas remiantis grupės rizikos vertinimu pagal 124 straipsnį;

| d) | didinti priežiūros veiksmingumą šalinant nebūtiną priežiūros reikalavimų, įskaitant reikalavimus, susijusius su 130 straipsnio 2 dalyje ir 132 straipsnio 2 dalyje nurodytais prašymais suteikti informaciją, dubliavimą; |
| --- | --- |

d)

didinti priežiūros veiksmingumą šalinant nebūtiną priežiūros reikalavimų, įskaitant reikalavimus, susijusius su 130 straipsnio 2 dalyje ir 132 straipsnio 2 dalyje nurodytais prašymais suteikti informaciją, dubliavimą;

| e) | nuosekliai taikyti rizikos ribojimo reikalavimus pagal šią direktyvą visiems bankų grupės subjektams, nepažeidžiant Bendrijos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir kompetencijos; |
| --- | --- |

e)

nuosekliai taikyti rizikos ribojimo reikalavimus pagal šią direktyvą visiems bankų grupės subjektams, nepažeidžiant Bendrijos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir kompetencijos;

| f) | taikyti 129 straipsnio 1 dalies c punktą atsižvelgiant į kitų forumų, kurie gali būti įsteigti šioje srityje, darbą. |
| --- | --- |

f)

taikyti 129 straipsnio 1 dalies c punktą atsižvelgiant į kitų forumų, kurie gali būti įsteigti šioje srityje, darbą.

Priežiūros institucijų kolegijose dalyvaujančios kompetentingos institucijos ir EBI glaudžiai bendradarbiauja. Konfidencialumo reikalavimai pagal 1 skyriaus 2 skirsnį neužkerta kelio kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija priežiūros institucijų kolegijose. Kolegijų įsteigimas ir veikla nedaro įtakos kompetentingų institucijų teisėms ir pareigoms pagal šią direktyvą.“.

| b) | 2 dalyje










  i) | Antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio ir 42a straipsnio 3 dalies nuostatų
  derinimą
  ,
  EBI gali parengti
  kolegijų einamosios veiklos, techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  siekiant nustatyti bendrąsias šios veiklos sąlygas
  .


  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti antros pastraipos a punkte nurodytus reguliavimo standartų projektus.
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalyje

i)

Antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio ir 42a straipsnio 3 dalies nuostatų
  derinimą
  ,
  EBI gali parengti
  kolegijų einamosios veiklos, techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  siekiant nustatyti bendrąsias šios veiklos sąlygas
  .

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7–7d straipsniuose nustatytą tvarką tvirtinti antros pastraipos a punkte nurodytus reguliavimo standartų projektus.
  “

| ii) | Šešta
  pastraipa pakeičiama taip:
  „Konsoliduotos priežiūros institucija, atsižvelgdama į konfidencialumo reikalavimus pagal 1 skyriaus 2 skirsnį, informuoja
  EBI
  apie priežiūros institucijų kolegijos veiklą, taip pat kritinėse situacijose, ir
  EBI
  perduoda visą informaciją, kuri ypač svarbi priežiūros konvergencijos tikslais.“. |
| --- | --- |

ii)

Šešta
  pastraipa pakeičiama taip:

„Konsoliduotos priežiūros institucija, atsižvelgdama į konfidencialumo reikalavimus pagal 1 skyriaus 2 skirsnį, informuoja
  EBI
  apie priežiūros institucijų kolegijos veiklą, taip pat kritinėse situacijose, ir
  EBI
  perduoda visą informaciją, kuri ypač svarbi priežiūros konvergencijos tikslais.“.

| 27a) | 132 straipsnio 1 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] nuostatas.




  Kompetentingos institucijos teiks EBI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“. |
| --- | --- |

27a)

132 straipsnio 1 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] nuostatas.

Kompetentingos institucijos teiks EBI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“.

| 27b) | 140 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „3.
     
  Kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduotą priežiūrą, sudaro 71 straipsnio 2 dalyje nurodytų finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių sąrašus. Šie sąrašai perduodami kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, EBI ir Komisijai.“. |
| --- | --- |

27b)

140 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

„3.
     
  Kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduotą priežiūrą, sudaro 71 straipsnio 2 dalyje nurodytų finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių sąrašus. Šie sąrašai perduodami kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, EBI ir Komisijai.“.

| 28) | 143 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | Pirmos pastraipos pabaigoje pridedamas šis sakinys:
  „
  EBI
  padeda Komisijai ir Europos bankininkystės komitetui atlikti šias užduotis, taip pat nuspręsti, ar šiuos nurodymus reikėtų atnaujinti.“; |
| --- | --- | --- |

28)

143 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

Pirmos pastraipos pabaigoje pridedamas šis sakinys:

„
  EBI
  padeda Komisijai ir Europos bankininkystės komitetui atlikti šias užduotis, taip pat nuspręsti, ar šiuos nurodymus reikėtų atnaujinti.“;

| b) | Antra pastraipa pakeičiama taip:
  „1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą tikrinimą atliekanti kompetentinga institucija atsižvelgia į visus pirmiau minėtus nurodymus. Dėl to, prieš priimdama sprendimą, kompetentinga institucija konsultuojasi su EBI.“. |
| --- | --- |

b)

Antra pastraipa pakeičiama taip:

„1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą tikrinimą atliekanti kompetentinga institucija atsižvelgia į visus pirmiau minėtus nurodymus. Dėl to, prieš priimdama sprendimą, kompetentinga institucija konsultuojasi su EBI.“.

| 28a) | 143 straipsnio 3 dalies ketvirta pastraipa keičiama taip:




  „Pirmiau nurodyti priežiūros metodai užtikrina šiame skyriuje nustatytų konsoliduotos priežiūros tikslų įgyvendinimą ir apie juos pranešama kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms, EBI bei Komisijai.“. |
| --- | --- |

28a)

143 straipsnio 3 dalies ketvirta pastraipa keičiama taip:

„Pirmiau nurodyti priežiūros metodai užtikrina šiame skyriuje nustatytų konsoliduotos priežiūros tikslų įgyvendinimą ir apie juos pranešama kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms, EBI bei Komisijai.“.

| 29) | 144 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą, Europos bankininkystės institucija parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma
  šiame straipsnyje numatytos atskleisti informacijos forma, struktūra, turinys ir metinio paskelbimo data, projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e
  straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

29)

144 straipsnis papildomas šia dalimi:

„Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą, Europos bankininkystės institucija parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma
  šiame straipsnyje numatytos atskleisti informacijos forma, struktūra, turinys ir metinio paskelbimo data, projektus. Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. šiuos techninių standartų projektus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 [EBI] 7e
  straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 30) | 150 straipsnis papildomas šia dalimi:






  a) | Pridedama ši 3 dalis:
  „3.   
  Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus, siekiant nustatyti:






  a) | V priedo 15–17 punktų taikymo sąlygos; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

150 straipsnis papildomas šia dalimi:

a)

Pridedama ši 3 dalis:

„3.   
  Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą, EBI
  parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus, siekiant nustatyti:

a)

V priedo 15–17 punktų taikymo sąlygos;

| b) | VI priedo 2 dalies taikymo sąlygos, susijusios su 12 punkte nurodytais kiekybiniais veiksniais, 13 punkte nurodytu kokybiniu veiksniu ir 14 punkte nurodytu palyginimo dydžiu; |
| --- | --- |

b)

VI priedo 2 dalies taikymo sąlygos, susijusios su 12 punkte nurodytais kiekybiniais veiksniais, 13 punkte nurodytu kokybiniu veiksniu ir 14 punkte nurodytu palyginimo dydžiu;

EBI
  šiuos techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EBI]
  7e
  straipsnyje
  nustatytą tvarką
  tvirtinti
  pirmoje pastraipoje
  nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus“.

| 31) | 156
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :








  a) | formuluotė „Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas“ pakeičiamas formuluote „Europos bankininkystės institucija“; |
| --- | --- | --- |

31)

156
  straipsnis iš dalies keičiamas taip
  :

a)

formuluotė „Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas“ pakeičiamas formuluote „Europos bankininkystės institucija“;

| b) | Pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „Komisija, bendradarbiaudama su EBI ir valstybėmis narėmis, ir, atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę, periodiškai stebi, ar ši direktyva kartu su Direktyva 2006/49/EB turi reikšmingą poveikį ekonominiam ciklui ir, atsižvelgdama į tą analizę, turi apsvarstyti, ar pateisinamos bet kokios pataisomojo pobūdžio priemonės.“. |
| --- | --- |

b)

Pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija, bendradarbiaudama su EBI ir valstybėmis narėmis, ir, atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę, periodiškai stebi, ar ši direktyva kartu su Direktyva 2006/49/EB turi reikšmingą poveikį ekonominiam ciklui ir, atsižvelgdama į tą analizę, turi apsvarstyti, ar pateisinamos bet kokios pataisomojo pobūdžio priemonės.“.

10 straipsnis

Direktyvos 2006/49/EB pakeitimai

Direktyva 2006/49/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | ▐ 18 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „5.   ▐ Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr.
  .../
  2010
  įsteigta Europos bankininkystės institucija
  (EBI)
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiama vertinimo metodika, pagal kurią kompetentingos
  institucijos leidžia ▐ įstaigoms naudoti vidaus modelius šioje direktyvoje nurodytiems kapitalo reikalavimams apskaičiuoti, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

1)

▐ 18 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5.   ▐ Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr.
  .../
  2010
  įsteigta Europos bankininkystės institucija
  (EBI)
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  parengiama vertinimo metodika, pagal kurią kompetentingos
  institucijos leidžia ▐ įstaigoms naudoti vidaus modelius šioje direktyvoje nurodytiems kapitalo reikalavimams apskaičiuoti, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmos pastraipos a punkte
  nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 1a) | 22 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Kai kompetentingos institucijos nereikalauja laikytis kapitalo reikalavimų konsolidavimo pagrindu, kaip tai numatyta šiame straipsnyje, jos apie tai informuoja EBI ir Komisiją.“. |
| --- | --- |

1a)

22 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Kai kompetentingos institucijos nereikalauja laikytis kapitalo reikalavimų konsolidavimo pagrindu, kaip tai numatyta šiame straipsnyje, jos apie tai informuoja EBI ir Komisiją.“.

| 1b) | 32 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | Antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Kompetentingos institucijos praneša EBI, Tarybai ir Komisijai apie šias procedūras.“. |
| --- | --- | --- |

1b)

32 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

Antra pastraipa pakeičiama taip:

„Kompetentingos institucijos praneša EBI, Tarybai ir Komisijai apie šias procedūras.“.

| b) | pridedama ši dalis:




  „3a.
     
  Europos bankininkystės institucija parengia šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytų procedūrų taikymo gaires.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„3a.
     
  Europos bankininkystės institucija parengia šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytų procedūrų taikymo gaires.“.

| 1c) | 36 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, kurios įgaliotos vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Valstybės narės apie paskirtas institucijas ir apie bet kokį pareigų paskirstymą informuoja EBI ir Komisiją.“. |
| --- | --- |

1c)

36 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, kurios įgaliotos vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Valstybės narės apie paskirtas institucijas ir apie bet kokį pareigų paskirstymą informuoja EBI ir Komisiją.“.

| 1d) | 38 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:




  „1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] nuostatas.




  2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teiks EBI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“. |
| --- | --- |

1d)

38 straipsnio 1 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„1.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EBI pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] nuostatas.

2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos teiks EBI visą informaciją, reikalingą vykdyti jos pareigas pagal šią direktyvą ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnį.“.

11 straipsnis

Direktyvos 2009/65/EB
  (KIPVPS)
  pakeitimai

Direktyva 2009/65/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 5 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „8.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma
  informacija, teiktina kompetentingoms institucijoms paraiškoje gauti leidimą KIPVPS veiklai, projektus


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmoje
  pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

1)

5 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„8.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma
  informacija, teiktina kompetentingoms institucijoms paraiškoje gauti leidimą KIPVPS veiklai, projektus

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsniuose
  nustatytą tvarką tvirtinti
  pirmoje
  pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 1a) | 6 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:




  „EVPRI informuojama apie kiekvieną suteiktą leidimą ir atnaujina valdymo įmonių, turinčių leidimą, sąrašą savo interneto svetainėje.“. |
| --- | --- |

1a)

6 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„EVPRI informuojama apie kiekvieną suteiktą leidimą ir atnaujina valdymo įmonių, turinčių leidimą, sąrašą savo interneto svetainėje.“.

| 2) | 7 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „6.   Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio nuostatų
  derinimą
  , EVPRI
  parengia
  techninių
  reguliavimo
  standartų projektus, siekiant:








  a) | patikslinti informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms paraiškoje dėl leidimo išdavimo valdymo įmonei, įskaitant veiklos programą; |
| --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„6.   Siekiant užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio nuostatų
  derinimą
  , EVPRI
  parengia
  techninių
  reguliavimo
  standartų projektus, siekiant:

a)

patikslinti informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms paraiškoje dėl leidimo išdavimo valdymo įmonei, įskaitant veiklos programą;

| b) | patikslinti reikalavimus, taikomus valdymo įmonei pagal 7 straipsnio 2 dalį, ir 7 straipsnio 2 dalyje numatyto pranešimų teikimo informaciją; |
| --- | --- |

b)

patikslinti reikalavimus, taikomus valdymo įmonei pagal 7 straipsnio 2 dalį, ir 7 straipsnio 2 dalyje numatyto pranešimų teikimo informaciją;

| c) | patikslinti reikalavimus, taikytinus akcininkams ir kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis turintiems nariams, taip pat patikslinti kliūtis, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta Direktyvos 2004/39/EB 8 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 1–2 dalyse, kaip nurodyta šios direktyvos 11 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

patikslinti reikalavimus, taikytinus akcininkams ir kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis turintiems nariams, taip pat patikslinti kliūtis, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta Direktyvos 2004/39/EB 8 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 1–2 dalyse, kaip nurodyta šios direktyvos 11 straipsnyje.

Institucija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai a ir b punktuose nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti a, b ir c punktuose nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, pagal kuriuos nustatomos standartinės formos, šablonai ir procedūros taikytini rengiant 1 pastraipos a ir b punktuose numatytus pranešimus ar teikiant informaciją, projektą.

Institucija šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki 2014 m. sausio 1 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti ketvirtoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 2a) | 9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Valstybės narės praneša EVPRI ir Komisijai apie visus bendruosius sunkumus, su kuriais susiduria KIPVPS, prekiaudami savo investiciniais vienetais trečiosiose šalyse.




  Komisija tokius sunkumus išnagrinėja kaip įmanoma greičiau ir priima tinkamą sprendimą. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija padeda atlikti šią užduotį.“. |
| --- | --- |

2a)

9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Valstybės narės praneša EVPRI ir Komisijai apie visus bendruosius sunkumus, su kuriais susiduria KIPVPS, prekiaudami savo investiciniais vienetais trečiosiose šalyse.

Komisija tokius sunkumus išnagrinėja kaip įmanoma greičiau ir priima tinkamą sprendimą. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija padeda atlikti šią užduotį.“.

| 2b) | 11 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3.
     
  Siekdamos užtikrinti nuoseklų šios direktyvos derinimą, EPI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomas šiame straipsnyje numatytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas, atsižvelgiant į Direktyvos 2004/39/EB 10b straipsnio 4 dalį, nepažeidžiant tos direktyvos 10a straipsnio 2 dalies.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti atitinkamų techninių standartų projektus, kuriais nustatomos kompetentingų institucijų konsultacijos proceso standartinės formos, šablonai ir procedūros, kaip numatyta šiame straipsnyje, atsižvelgiant į Direktyvos 2004/39/EB 10 straipsnio 4 dalį.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

2b)

11 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.
     
  Siekdamos užtikrinti nuoseklų šios direktyvos derinimą, EPI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomas šiame straipsnyje numatytas išsamus informacijos, kuri turi būti pateikta siūlomų įsigyjančiųjų asmenų pranešime, sąrašas, atsižvelgiant į Direktyvos 2004/39/EB 10b straipsnio 4 dalį, nepažeidžiant tos direktyvos 10a straipsnio 2 dalies.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti atitinkamų techninių standartų projektus, kuriais nustatomos kompetentingų institucijų konsultacijos proceso standartinės formos, šablonai ir procedūros, kaip numatyta šiame straipsnyje, atsižvelgiant į Direktyvos 2004/39/EB 10 straipsnio 4 dalį.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 2c) | 12 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirmoji pastraipa pakeičiama taip:




  „3.
     
  Nepažeidžiant 116 straipsnio, Komisija deleguotų aktų priemonėmis 112, 112a ir 112b straipsniais nustatyta tvarka ne vėliau kaip 2010 m. liepos 1 d. patvirtina įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma procedūros ir tvarka, kaip nurodyta 1 dalies antros pastraipos a punkte, bei struktūriniai ir organizaciniai reikalavimai, kuriais siekiama sumažinti interesų konfliktų atvejus, kaip nurodyta 1 dalies antros pastraipos b punkte.“; |
| --- | --- | --- |

2c)

12 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„3.
     
  Nepažeidžiant 116 straipsnio, Komisija deleguotų aktų priemonėmis 112, 112a ir 112b straipsniais nustatyta tvarka ne vėliau kaip 2010 m. liepos 1 d. patvirtina įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma procedūros ir tvarka, kaip nurodyta 1 dalies antros pastraipos a punkte, bei struktūriniai ir organizaciniai reikalavimai, kuriais siekiama sumažinti interesų konfliktų atvejus, kaip nurodyta 1 dalies antros pastraipos b punkte.“;

| b) | antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

antroji pastraipa išbraukiama.

| 3) | 12 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:
  „4.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 dalyje nurodytomis procedūromis, tvarka, struktūriniais ir organizaciniais reikalavimais, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

3)

12 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:

„4.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 dalyje nurodytomis procedūromis, tvarka, struktūriniais ir organizaciniais reikalavimais, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 3a) | 14 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirmosios pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Nepažeidžiant 116 straipsnio, Komisija deleguotų aktų priemonėmis, vadovaujantis 112, 112a ir 112b straipsniais, patvirtina įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti, kad valdymo įmonė atliktų 1 dalyje nustatytas pareigas, visų pirma:“; |
| --- | --- | --- |

3a)

14 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirmosios pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Nepažeidžiant 116 straipsnio, Komisija deleguotų aktų priemonėmis, vadovaujantis 112, 112a ir 112b straipsniais, patvirtina įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti, kad valdymo įmonė atliktų 1 dalyje nustatytas pareigas, visų pirma:“;

| b) | antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

antroji pastraipa išbraukiama.

| 4) | 14 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:
  „3.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio
  antros pastraipos
  a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

4)

14 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

„3.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio
  antros pastraipos
  a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 4a) | 17 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „10.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia skelbti pagal 1, 2, 3, 8 ir 9 dalis.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini informacijos perdavimui pagal 3 ir 9 dalis, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

4a)

17 straipsnis papildomas šia dalimi:

„10.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiama informacija, kurią reikia skelbti pagal 1, 2, 3, 8 ir 9 dalis.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini informacijos perdavimui pagal 3 ir 9 dalis, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 4b) | 18 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „4a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiama informacija, praneština pagal 1, 2 ir 4 dalis.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.




  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3 ir 9 dalis, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

4b)

18 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiama informacija, praneština pagal 1, 2 ir 4 dalis.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytini keitimuisi informacija pagal 3 ir 9 dalis, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 4c) | 20 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „4a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų suderinimą ir vienodą šio straipsnio taikymą, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. .../2010 gali parengti arba parengia techninių reguliavimo standartų projektus, nustatant informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms su prašymu valdyti kitoje valstybėje narėje įsteigtus KIPVPS.




  Komisija Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7 straipsnyje nustatyta tvarka gali patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių standartų projektus.




  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytina tokiam informacijos teikimui, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

4c)

20 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų suderinimą ir vienodą šio straipsnio taikymą, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. .../2010 gali parengti arba parengia techninių reguliavimo standartų projektus, nustatant informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms su prašymu valdyti kitoje valstybėje narėje įsteigtus KIPVPS.

Komisija Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7 straipsnyje nustatyta tvarka gali patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių standartų projektus.

Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros, taikytina tokiam informacijos teikimui, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį tvirtinti trečioje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus.“.

| 5) | 21 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „7.   Prieš pradedant taikyti 3, 4 ar 5 dalyse nustatytą tvarką, kritiniais atvejais valdymo įmonės priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos imasi atsargumo priemonių, būtinų apsaugoti investuotojų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, interesus. Apie tokias priemones kuo anksčiau pranešama Komisijai,
  EVPRI,
  Europos bankininkystės institucijai ir kitų suinteresuotų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.“. |
| --- | --- |

5)

21 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„7.   Prieš pradedant taikyti 3, 4 ar 5 dalyse nustatytą tvarką, kritiniais atvejais valdymo įmonės priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos imasi atsargumo priemonių, būtinų apsaugoti investuotojų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, interesus. Apie tokias priemones kuo anksčiau pranešama Komisijai,
  EVPRI,
  Europos bankininkystės institucijai ir kitų suinteresuotų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.“.

| 5a) | 21 straipsnio 7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, gali nuspręsti, kad minėta valstybė narė privalo iš dalies pakeisti tokias priemones ar jas panaikinti, nepažeidžiant EVPRI įgaliojimų pagal Reglamento Nr. .../... [EVPRI] 9 straipsnį.“. |
| --- | --- |

5a)

21 straipsnio 7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, gali nuspręsti, kad minėta valstybė narė privalo iš dalies pakeisti tokias priemones ar jas panaikinti, nepažeidžiant EVPRI įgaliojimų pagal Reglamento Nr. .../... [EVPRI] 9 straipsnį.“.

| 5b) | 21 straipsnio 9 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „9.
     
  Valstybės narės praneša Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir Komisijai atvejų, kai jos atsisakė išduoti leidimą pagal 17 straipsnį arba atmeta paraišką pagal 20 straipsnį, skaičių bei pobūdį ir apie visas priemones, kurių imtasi pagal šio straipsnio 5 dalį.“. |
| --- | --- |

5b)

21 straipsnio 9 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„9.
     
  Valstybės narės praneša Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir Komisijai atvejų, kai jos atsisakė išduoti leidimą pagal 17 straipsnį arba atmeta paraišką pagal 20 straipsnį, skaičių bei pobūdį ir apie visas priemones, kurių imtasi pagal šio straipsnio 5 dalį.“.

| 5c) | 23 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | šešta pastraipa pakeičiama taip:




  „6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones dėl priemonių, kurių turi imtis depozitoriumas, siekdamas vykdyti savo pareigas, susijusias su kitoje valstybėje narėje įsteigtos valdymo įmonės valdomu KIPVPS, įskaitant informaciją, kurią reikia įtraukti į standartinį depozitoriumo ir valdymo įmonės susitarimą, vadovaujantis 5 dalimi.“; |
| --- | --- | --- |

5c)

23 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

šešta pastraipa pakeičiama taip:

„6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones dėl priemonių, kurių turi imtis depozitoriumas, siekdamas vykdyti savo pareigas, susijusias su kitoje valstybėje narėje įsteigtos valdymo įmonės valdomu KIPVPS, įskaitant informaciją, kurią reikia įtraukti į standartinį depozitoriumo ir valdymo įmonės susitarimą, vadovaujantis 5 dalimi.“;

| b) | 23 straipsnio 6 dalies antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

23 straipsnio 6 dalies antroji pastraipa išbraukiama.

| 6. | 29 straipsnis papildomas
  šiomis pastraipomis
  :
  „5.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šios direktyvos
  derinimą
  ,
  EPI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektą, kuriame
  nurodoma:










  a) | informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms paraiškoje dėl leidimo išdavimo investicinei bendrovei, įskaitant veiklos programą, ir |
| --- | --- | --- |

6.

29 straipsnis papildomas
  šiomis pastraipomis
  :

„5.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šios direktyvos
  derinimą
  ,
  EPI
  gali parengti
  reguliavimo
  standartų projektą, kuriame
  nurodoma:

a)

informaciją, kuri turi būti pateikta kompetentingoms institucijoms paraiškoje dėl leidimo išdavimo investicinei bendrovei, įskaitant veiklos programą, ir

| b) | kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 29 straipsnio 1 dalies c punkte. |
| --- | --- |

b)

kliūtys, kurios gali sutrukdyti kompetentingai institucijai veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas, kaip numatyta 29 straipsnio 1 dalies c punkte.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.

6.
     
  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti įgyvendinamų techninių standartų, pagal kuriuos parengiamos standartinės formos, šablonai ir procedūros informacijos teikimui, kaip nurodyta 5 dalies a punkte.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 6a) | 32 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Valstybės narės informuoja Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją ir Komisiją apie tas investicines bendroves, kurioms taikomos 4 ir 5 dalyse nustatytos išlygos.“. |
| --- | --- |

6a)

32 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Valstybės narės informuoja Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją ir Komisiją apie tas investicines bendroves, kurioms taikomos 4 ir 5 dalyse nustatytos išlygos.“.

| 6b) | 33 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirmoji pastraipa pakeičiama taip:




  „6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones dėl priemonių, kurių turi imtis depozitoriumas, siekdamas vykdyti savo pareigas, susijusias su kitoje valstybėje narėje įsteigtos valdymo įmonės valdomu KIPVPS, įskaitant informaciją, kurią reikia įtraukti į standartinį depozitoriumo ir valdymo įmonės susitarimą, vadovaujantis 5 dalimi.“; |
| --- | --- | --- |

6b)

33 straipsnio 6 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones dėl priemonių, kurių turi imtis depozitoriumas, siekdamas vykdyti savo pareigas, susijusias su kitoje valstybėje narėje įsteigtos valdymo įmonės valdomu KIPVPS, įskaitant informaciją, kurią reikia įtraukti į standartinį depozitoriumo ir valdymo įmonės susitarimą, vadovaujantis 5 dalimi.“;

| b) | antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

antroji pastraipa išbraukiama.

| 6c) | 43 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | pirmoji pastraipa pakeičiama taip:




  „5.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodomas išsamus 1 ir 3 dalyse nurodytos informacijos turinys, forma ir pateikimo būdas.“; |
| --- | --- | --- |

6c)

43 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„5.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodomas išsamus 1 ir 3 dalyse nurodytos informacijos turinys, forma ir pateikimo būdas.“;

| b) | antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

antroji pastraipa išbraukiama.

| 7) | 43 dalis papildoma 6 dalimi:
  „6.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytos informacijos turiniu, forma ir pateikimo būdu, taikymo sąlygos, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

7)

43 dalis papildoma 6 dalimi:

„6.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytos informacijos turiniu, forma ir pateikimo būdu, taikymo sąlygos, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 8) | 50 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:
  „4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomos turto, į kurį,
  remiantis
  šiuo straipsniu
  ir Komisijos patvirtintais deleguotais aktais, kurie yra susiję su tokiomis nuostatomis
  , gali investuoti KIPVPS, kategorijas reglamentuojančios nuostatos, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

8)

50 straipsnis papildomas ▐ šia dalimi:

„4.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų derinimą
  ir vienodą šio straipsnio nuostatų taikymą,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomos turto, į kurį,
  remiantis
  šiuo straipsniu
  ir Komisijos patvirtintais deleguotais aktais, kurie yra susiję su tokiomis nuostatomis
  , gali investuoti KIPVPS, kategorijas reglamentuojančios nuostatos, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 9) | 51 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:










  a) | Pirmoji pastraipa papildoma šia pastraipa:




  „Kompetentingos nacionalinės institucijos užtikrina, kad visa informacija, gauta, kaip nustatyta ankstesniojoje pastraipoje, apie visas valdymo arba investicijų įmones, kurias jos prižiūri, būtų prieinama EVPRI ir ESRV, siekiant užtikrinti sisteminės rizikos stebėjimą Sąjungos lygmeniu.“; |
| --- | --- | --- |

9)

51 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:

a)

Pirmoji pastraipa papildoma šia pastraipa:

„Kompetentingos nacionalinės institucijos užtikrina, kad visa informacija, gauta, kaip nustatyta ankstesniojoje pastraipoje, apie visas valdymo arba investicijų įmones, kurias jos prižiūri, būtų prieinama EVPRI ir ESRV, siekiant užtikrinti sisteminės rizikos stebėjimą Sąjungos lygmeniu.“;

| b) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:




  „4.
     
  Nepažeisdama 116 straipsnio, Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, patvirtina priemones, kuriose nustatoma:










  a) | vadovaujantis 1 dalies pirma pastraipa, valdymo įmonės taikomo rizikos valdymo proceso tinkamumo įvertinimo kriterijai; |
| --- | --- | --- |

b)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„4.
     
  Nepažeisdama 116 straipsnio, Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, patvirtina priemones, kuriose nustatoma:

a)

vadovaujantis 1 dalies pirma pastraipa, valdymo įmonės taikomo rizikos valdymo proceso tinkamumo įvertinimo kriterijai;

| b) | išsamios taisyklės, susijusios su tiksliu ir nepriklausomu nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertės įvertinimu; ir |
| --- | --- |

b)

išsamios taisyklės, susijusios su tiksliu ir nepriklausomu nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertės įvertinimu; ir

| c) | išsamios taisykles, susijusios su 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytos informacijos, teikiamos valdymo įmonės buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, turiniu ir jos pateikimo tvarka.“; |
| --- | --- |

c)

išsamios taisykles, susijusios su 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytos informacijos, teikiamos valdymo įmonės buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, turiniu ir jos pateikimo tvarka.“;

| c) | pridedama ši ▐ dalis:
  „5.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.


  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

c)

pridedama ši ▐ dalis:

„5.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 9a) | 52 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:




  „Valstybės narės pateikia Europos Komisijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai pirmoje pastraipoje nurodytų obligacijų kategorijų sąrašą kartu su emitentų, kuriems pagal toje pastraipoje nurodytus įstatymus ir priežiūros reikalavimus leidžiama išleisti šiame straipsnyje nustatytus kriterijus atitinkančias obligacijas, kategorijų sąrašu. Prie tų sąrašų pridedamas dokumentas, kuriame nurodomos teikiamos garantijos. Komisija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija nedelsiant perduoda tą informaciją kitoms valstybėms narėms kartu su visais komentarais, kuriuos jos laiko tinkamais, ir užtikrina, kad informacija būtų prieinama visuomenei jų interneto svetainėse. Pagal 112 straipsnio 1 dalį tokia informacija gali būti aptariama Europos vertybinių popierių komitete.“. |
| --- | --- |

9a)

52 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės pateikia Europos Komisijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai pirmoje pastraipoje nurodytų obligacijų kategorijų sąrašą kartu su emitentų, kuriems pagal toje pastraipoje nurodytus įstatymus ir priežiūros reikalavimus leidžiama išleisti šiame straipsnyje nustatytus kriterijus atitinkančias obligacijas, kategorijų sąrašu. Prie tų sąrašų pridedamas dokumentas, kuriame nurodomos teikiamos garantijos. Komisija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija nedelsiant perduoda tą informaciją kitoms valstybėms narėms kartu su visais komentarais, kuriuos jos laiko tinkamais, ir užtikrina, kad informacija būtų prieinama visuomenei jų interneto svetainėse. Pagal 112 straipsnio 1 dalį tokia informacija gali būti aptariama Europos vertybinių popierių komitete.“.

| 10) | ▐ 60 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:










  a) | 6 dalyje:










  i) | pirmoji pastraipa pakeičiama taip:




  „6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

▐ 60 straipsnis
  iš dalies keičiamas taip:

a)

6 dalyje:

i)

pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„6.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:“;

| ii) | antroji pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

ii)

antroji pastraipa išbraukiama;

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „7.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„7.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a, b ir c punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 11) | ▐ 60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiau nurodoma:










  a) | išsami informacija, kurią reikia įtraukti į 1 dalyje nurodytą susitarimą; bei |
| --- | --- | --- | --- |

11)

▐ 60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiau nurodoma:

a)

išsami informacija, kurią reikia įtraukti į 1 dalyje nurodytą susitarimą; bei

| b) | 2 dalyje nurodytų pažeidimų, kurie laikomi darančiais neigiamą poveikį finansuojančiajam KIPVPS, rūšys.“. |
| --- | --- |

b)

2 dalyje nurodytų pažeidimų, kurie laikomi darančiais neigiamą poveikį finansuojančiajam KIPVPS, rūšys.“.

| b) | pridedama ši ▐ dalis:
  „4.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 pastraipos a ir b punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši ▐ dalis:

„4.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 pastraipos a ir b punktuose nurodytais kriterijais, principais ir veiksmais, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 11a) | 62 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nustatomas 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto susitarimo turinys.“. |
| --- | --- |

11a)

62 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nustatomas 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto susitarimo turinys.“.

| 11b) | 64 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:










  a) | 1 dalyje nurodytos informacijos forma ir pateikimo būdas; arba |
| --- | --- | --- |

11b)

64 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:

a)

1 dalyje nurodytos informacijos forma ir pateikimo būdas; arba

| b) | jei finansuojantysis KIPVPS finansuojamajam KIPVPS mainais už investicinius vienetus perleidžia visą savo turtą ar jo dalį – tokio įnašo natūra vertinimo bei auditavimo tvarka ir finansuojančiojo KIPVPS depozitoriumo vaidmuo tame procese.“. |
| --- | --- |

b)

jei finansuojantysis KIPVPS finansuojamajam KIPVPS mainais už investicinius vienetus perleidžia visą savo turtą ar jo dalį – tokio įnašo natūra vertinimo bei auditavimo tvarka ir finansuojančiojo KIPVPS depozitoriumo vaidmuo tame procese.“.

| 12) | 64 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „5.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a ir b punktuose nurodyta informacijos
  forma bei pateikimo būdu
  ir tvarka, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

12)

64 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„5.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos nustatomi Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 4 pastraipos a ir b punktuose nurodyta informacijos
  forma bei pateikimo būdu
  ir tvarka, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 13) | 69 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „5.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomos
  su I priede nurodytu prospekto, metinės ataskaitos ir pusmetinės ataskaitos turiniu ir šių dokumentų forma susijusios nuostatos, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

13)

69 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„5.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų
  šio straipsnio
  derinimą
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomos
  su I priede nurodytu prospekto, metinės ataskaitos ir pusmetinės ataskaitos turiniu ir šių dokumentų forma susijusios nuostatos, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 13a) | 75 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose apibrėžiamos specialios sąlygos, kurių reikia laikytis teikiant prospektą patvariojoje laikmenoje, išskyrus popierių, arba tinklavietėje, kuri nėra patvarioji laikmena.“. |
| --- | --- |

13a)

75 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose apibrėžiamos specialios sąlygos, kurių reikia laikytis teikiant prospektą patvariojoje laikmenoje, išskyrus popierių, arba tinklavietėje, kuri nėra patvarioji laikmena.“.

| 13b) | 78 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, patvirtina įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:










  a) | išsamus ir nuodugnus teiktinos pagrindinės informacijos investuotojams turinys, kaip nurodyta 2, 3 ir 4 dalyse; |
| --- | --- | --- |

13b)

78 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, patvirtina įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:

a)

išsamus ir nuodugnus teiktinos pagrindinės informacijos investuotojams turinys, kaip nurodyta 2, 3 ir 4 dalyse;

| b) | išsamus ir nuodugnus pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos toliau nurodytais konkrečiais atvejais, turinys:










  i) | jei KIPVPS turi skirtingus investicinius padalinius – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į konkretų investicinį padalinį, turinys, įskaitant informaciją apie tai, kaip pereiti iš vieno investicinio padalinio į kitą, ir informaciją apie su tuo susijusias išlaidas; |
| --- | --- | --- |

b)

išsamus ir nuodugnus pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos toliau nurodytais konkrečiais atvejais, turinys:

i)

jei KIPVPS turi skirtingus investicinius padalinius – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į konkretų investicinį padalinį, turinys, įskaitant informaciją apie tai, kaip pereiti iš vieno investicinio padalinio į kitą, ir informaciją apie su tuo susijusias išlaidas;

| ii) | jei KIPVPS siūlo skirtingų klasių akcijas – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, pasirašiusiems konkrečios klasės akcijas, turinys; |
| --- | --- |

ii)

jei KIPVPS siūlo skirtingų klasių akcijas – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, pasirašiusiems konkrečios klasės akcijas, turinys;

| iii) | jei fondas priklauso fondų struktūroms – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į KIPVPS, kuris pats investuoja į kitus KIPVPS ar kitus kolektyvinio investavimo subjektus, nurodytus 50 straipsnio 1 dalies e punkte, turinys; |
| --- | --- |

iii)

jei fondas priklauso fondų struktūroms – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į KIPVPS, kuris pats investuoja į kitus KIPVPS ar kitus kolektyvinio investavimo subjektus, nurodytus 50 straipsnio 1 dalies e punkte, turinys;

| iv) | finansuojamųjų ir finansuojančiųjų subjektų struktūrų atveju – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į finansuojantįjį KIPVPS, turinys; bei |
| --- | --- |

iv)

finansuojamųjų ir finansuojančiųjų subjektų struktūrų atveju – pagrindinės informacijos investuotojams, teiktinos investuotojams, investuojantiems į finansuojantįjį KIPVPS, turinys; bei

| v) | struktūrizuoto, apsaugoto kapitalo ir kito panašaus KIPVPS atveju – pagrindinė informacija investuotojams, teiktina investuotojams ir susijusi su tokio KIPVPS ypatumais; bei |
| --- | --- |

v)

struktūrizuoto, apsaugoto kapitalo ir kito panašaus KIPVPS atveju – pagrindinė informacija investuotojams, teiktina investuotojams ir susijusi su tokio KIPVPS ypatumais; bei

| c) | išsami informacija apie pagrindinės informacijos investuotojams formą ir pateikimą, kaip nurodyta 5 dalyje.“. |
| --- | --- |

c)

išsami informacija apie pagrindinės informacijos investuotojams formą ir pateikimą, kaip nurodyta 5 dalyje.“.

| 14) | 78 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „8.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų ▐, pagal kuriuos nustatomi
  pagal 7 dalį
  Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

14)

78 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„8.   Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų ▐, pagal kuriuos nustatomi
  pagal 7 dalį
  Komisijos patvirtinti
  deleguoti aktai
  , susiję su šio straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 14a) | 81 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones ir jose apibrėžti specialias sąlygas, kurių reikia laikytis pateikiant pagrindinę informaciją investuotojams patvariojoje laikmenoje, išskyrus popierių, arba tinklavietėje, kuri nėra patvarioji laikmena.“. |
| --- | --- |

14a)

81 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones ir jose apibrėžti specialias sąlygas, kurių reikia laikytis pateikiant pagrindinę informaciją investuotojams patvariojoje laikmenoje, išskyrus popierių, arba tinklavietėje, kuri nėra patvarioji laikmena.“.

| 14b) | 83 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos būtų nustatyti su skolinimusi susiję šio straipsnio reikalavimai, projektus.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.“. |
| --- | --- |

14b)

83 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI gali parengti reguliavimo standartų, pagal kuriuos būtų nustatyti su skolinimusi susiję šio straipsnio reikalavimai, projektus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus reguliavimo standartų projektus.“.

| 15) | 84 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:
  „4.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomos
  sąlygos,
  kurias turi įvykdyti KIPVPS, kai priimamas sprendimas
  laikinai sustabdyti KIPVPS vienetų atpirkimą ar išpirkimą, kaip nurodyta 2 dalies a punkte, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

15)

84 straipsnis papildomas šia ▐ dalimi:

„4.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio derinimą, EVPRI
  gali parengti techninių
  reguliavimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatomos
  sąlygos,
  kurias turi įvykdyti KIPVPS, kai priimamas sprendimas
  laikinai sustabdyti KIPVPS vienetų atpirkimą ar išpirkimą, kaip nurodyta 2 dalies a punkte, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7–7d straipsnius
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus
  reguliavimo
  standartų projektus.“.

| 15a) | 95 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:




  „1.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:










  a) | 91 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos apimtis; |
| --- | --- | --- |

15a)

95 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

„1.
     
  Komisija deleguotais aktais, pagal 112, 112a ir 112b straipsnius, gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose nurodoma:

a)

91 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos apimtis;

| b) | geresnės sąlygos KIPVPS priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms susipažinti su 93 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta informacija arba dokumentais, vadovaujantis 93 straipsnio 7 dalimi.“. |
| --- | --- |

b)

geresnės sąlygos KIPVPS priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms susipažinti su 93 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta informacija arba dokumentais, vadovaujantis 93 straipsnio 7 dalimi.“.

| 16. | 95 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Siekdama užtikrinti vienodas 93 straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus, siekiant apibrėžti:






  a) | pagal šiuos techninius standartus nustatomas taikymo sąlygas, kuriose nurodoma standartinio pranešimo modelio, kurį KIPVPS turi naudoti pranešdamas informaciją pagal 93 straipsnio 1 dalį, forma ir turinys, įskaitant nuorodą, su kuriais dokumentais susijęs vertimas; |
| --- | --- | --- |

16.

95 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Siekdama užtikrinti vienodas 93 straipsnio taikymo
  sąlygas
  ,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus, siekiant apibrėžti:

a)

pagal šiuos techninius standartus nustatomas taikymo sąlygas, kuriose nurodoma standartinio pranešimo modelio, kurį KIPVPS turi naudoti pranešdamas informaciją pagal 93 straipsnio 1 dalį, forma ir turinys, įskaitant nuorodą, su kuriais dokumentais susijęs vertimas;

| b) | standartinio pažymos modelio, kurį valstybių narių kompetentingos institucijos turi naudoti pagal 93 straipsnio 3 dalį, forma ir turinys; |
| --- | --- |

b)

standartinio pažymos modelio, kurį valstybių narių kompetentingos institucijos turi naudoti pagal 93 straipsnio 3 dalį, forma ir turinys;

| c) | kompetentingų institucijų keitimosi informacija ir elektroninių ryšių naudojimo tvarka, teikiant pranešimus pagal 93 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų keitimosi informacija ir elektroninių ryšių naudojimo tvarka, teikiant pranešimus pagal 93 straipsnio nuostatas.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 16a) | 97 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, kurios turi vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Jos informuoja apie tai Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją ir Komisiją, nurodydamos pareigų paskirstymą.“. |
| --- | --- |

16a)

97 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, kurios turi vykdyti visas šioje direktyvoje numatytas pareigas. Jos informuoja apie tai Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją ir Komisiją, nurodydamos pareigų paskirstymą.“.

| 16b) | Į 101 straipsnį įrašoma ši dalis:




  „2a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento .../... [EVPRI] nuostatas.




  Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“. |
| --- | --- |

16b)

Į 101 straipsnį įrašoma ši dalis:

„2a.
     
  Kai tai reikalinga šios direktyvos tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamento .../... [EVPRI] nuostatas.

Kompetentingos institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 20 straipsnio nuostatas nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.“.

| 17) | 101 straipsnio 8 ir 9 dalys pakeičiamos taip:
  „8.   Kompetentingos institucijos gali pranešti
  EVPRI
  apie situacijas, kai prašymas:






  a) | keistis informacija, kaip numatyta 109 straipsnyje, buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką; |
| --- | --- | --- |

17)

101 straipsnio 8 ir 9 dalys pakeičiamos taip:

„8.   Kompetentingos institucijos gali pranešti
  EVPRI
  apie situacijas, kai prašymas:

a)

keistis informacija, kaip numatyta 109 straipsnyje, buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką;

| b) | atlikti tyrimą ar patikrą vietoje, kaip numatyta 110 straipsnyje, buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką; arba |
| --- | --- |

b)

atlikti tyrimą ar patikrą vietoje, kaip numatyta 110 straipsnyje, buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką; arba

| c) | leisti jos pareigūnams dalyvauti kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pareigūnams atliekant tyrimą ar patikrą buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką. |
| --- | --- |

c)

leisti jos pareigūnams dalyvauti kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pareigūnams atliekant tyrimą ar patikrą buvo atmestas arba neįvykdytas per pagrįstą laiką.

Nepažeidžiant Sutarties dėl ES veikimo 258 straipsnio nuostatų, šiais atvejais EVPRI gali imtis priemonių pagal Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] jai suteiktus įgaliojimus, neatmetant galimybės atsisakyti suteikti informaciją pagal prašymą arba atlikti tyrimą, numatytą šio straipsnio 6 dalyje, ir EVPRI galias veikti tokiais atvejais pagal šio reglamento 9 straipsnį.

9.   Siekiant užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą,
  EVPRI
  gali parengti techninių
  įgyvendinimo
  standartų, pagal kuriuos
  nustatoma kompetentingų institucijų bendradarbiavimo atliekant
  4 ir 5 dalyse nurodytas patikras vietoje ir tyrimus bendra tvarka, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai
  pagal
  Reglamento (ES) Nr. .../2010
  [EVPRI]
  7e straipsnį
  tvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 18) | 102 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „2.   1 dalimi nedraudžiama valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija, remiantis šia direktyva arba kitais
  Sąjungos teisės aktais
  , kurie taikomi KIPVPS ar įmonėms, dalyvaujančioms jų verslo veikloje, arba ją perduoti
  EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010
  arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai. Tai informacijai taikomi
  šio straipsnio
  1 dalyje nustatyti profesinės paslapties reikalavimai.“; |
| --- | --- | --- |

18)

102 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   1 dalimi nedraudžiama valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija, remiantis šia direktyva arba kitais
  Sąjungos teisės aktais
  , kurie taikomi KIPVPS ar įmonėms, dalyvaujančioms jų verslo veikloje, arba ją perduoti
  EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010
  arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigtai Europos sisteminės rizikos valdybai. Tai informacijai taikomi
  šio straipsnio
  1 dalyje nustatyti profesinės paslapties reikalavimai.“;

| b) | 5 dalis papildoma šiuo ▐ punktu:






  „d) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigta
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI)
  ,
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 įsteigta Europos bankininkystės institucija (EBI)
  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigta Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  (EDPPI)
  ir Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV).“. |
| --- | --- | --- |

b)

5 dalis papildoma šiuo ▐ punktu:

„d)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigta
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI)
  ,
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2010 įsteigta Europos bankininkystės institucija (EBI)
  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
  (ES) Nr. .../2010
  įsteigta Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  (EDPPI)
  ir Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV).“.

| 18a) | 103 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Valstybės narės pateikia EVPRI, Komisijai ir kitoms valstybėms narėms institucijų, galinčių gauti informaciją pagal 1 dalį, pavadinimus.“. |
| --- | --- |

18a)

103 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Valstybės narės pateikia EVPRI, Komisijai ir kitoms valstybėms narėms institucijų, galinčių gauti informaciją pagal 1 dalį, pavadinimus.“.

| 18b) | 103 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Valstybės narės pateikia EVPRI, Komisijai ir kitoms valstybėms narėms institucijų ar įstaigų, galinčių gauti informaciją pagal 4 dalį, pavadinimus.“. |
| --- | --- |

18b)

103 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Valstybės narės pateikia EVPRI, Komisijai ir kitoms valstybėms narėms institucijų ar įstaigų, galinčių gauti informaciją pagal 4 dalį, pavadinimus.“.

| 19) | 105 straipsnis pakeičiamas taip:

  „105 straipsnis

  Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos nuostatų, kuriomis reglamentuojamas keitimasis informacija, taikymą, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti techninių standartų, pagal kuriuos nustatomos taikymo sąlygos, susijusios su kompetentingų institucijų tarpusavio keitimosi informacija tvarka ir su šių institucijų keitimosi informacija su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija tvarka, projektus.
  Komisijai
  suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“. |
| --- | --- |

19)

105 straipsnis pakeičiamas taip:

„105 straipsnis

Siekdama užtikrinti vienodą šios direktyvos nuostatų, kuriomis reglamentuojamas keitimasis informacija, taikymą, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija gali parengti techninių standartų, pagal kuriuos nustatomos taikymo sąlygos, susijusios su kompetentingų institucijų tarpusavio keitimosi informacija tvarka ir su šių institucijų keitimosi informacija su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija tvarka, projektus.

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 7e straipsnyje nustatyta tvarka tvirtinti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus.“.

| 20) | 108 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b punktas ir antra pastraipa pakeičiami taip:






  „b) | prireikus pranešti apie tai
  EVPRI
  , kuri gali imtis priemonių pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 11 straipsniu
  jai suteiktus įgaliojimus.
  Apie bet kokią priemonę, kurios imamasi pagal pirmos pastraipos a punktą, nedelsiant pranešama Komisijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai.“. |
| --- | --- | --- |

20)

108 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b punktas ir antra pastraipa pakeičiami taip:

„b)

prireikus pranešti apie tai
  EVPRI
  , kuri gali imtis priemonių pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2010 11 straipsniu
  jai suteiktus įgaliojimus.

Apie bet kokią priemonę, kurios imamasi pagal pirmos pastraipos a punktą, nedelsiant pranešama Komisijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai.“.

| 20a) | XIII skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

20a)

XIII skyriaus antraštinė dalis pakeičiama taip:

| 20b) | 111 straipsnis pakeičiamas taip:



  „111 straipsnis



  Komisija gali patvirtinti techninius šios direktyvos pakeitimus šiose srityse:










  a) | apibrėžčių patikslinimas siekiant užtikrinti nuoseklų suderinimą ir vienodą šios direktyvos taikymą visoje Sąjungoje; arba |
| --- | --- | --- |

20b)

111 straipsnis pakeičiamas taip:

„111 straipsnis

Komisija gali patvirtinti techninius šios direktyvos pakeitimus šiose srityse:

a)

apibrėžčių patikslinimas siekiant užtikrinti nuoseklų suderinimą ir vienodą šios direktyvos taikymą visoje Sąjungoje; arba

| b) | terminijos suderinimas ir apibrėžčių suformulavimas, remiantis paskesniais teisės aktais, reglamentuojančiais KIPVPS ir susijusius klausimus. |
| --- | --- |

b)

terminijos suderinimas ir apibrėžčių suformulavimas, remiantis paskesniais teisės aktais, reglamentuojančiais KIPVPS ir susijusius klausimus.

Tos priemonės tvirtinamos deleguotais aktais pagal 112, 112a ir 112b straipsnius.“.

| 20c) | 112 straipsnis pakeičiamas taip:



  „112 straipsnis



  1.
     
  Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB.




  "2.
     
  Komisijai ketverių metų laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos suteikiami įgaliojimai priimti 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose nurodytus deleguotus aktus. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 64c straipsnį.




  2a.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  2b.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus aktus Komisijai suteikiamas laikantis sąlygų, numatytų 112a ir 112b straipsniuose.




  3.
     
  Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“. |
| --- | --- |

20c)

112 straipsnis pakeičiamas taip:

„112 straipsnis

1.
     
  Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB.

"2.
     
  Komisijai ketverių metų laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos suteikiami įgaliojimai priimti 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose nurodytus deleguotus aktus. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 64c straipsnį.

2a.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

2b.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus aktus Komisijai suteikiamas laikantis sąlygų, numatytų 112a ir 112b straipsniuose.

3.
     
  Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“.

| 20d) | Įrašomas šie straipsniai:



  „112a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Įgaliojimų perdavimą, minėtą 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose bet kada gali atšaukti Europos Parlamentas arba Taryba.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  112b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.




  3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“. |
| --- | --- |

20d)

Įrašomas šie straipsniai:

„112a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Įgaliojimų perdavimą, minėtą 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ir 111 straipsniuose bet kada gali atšaukti Europos Parlamentas arba Taryba.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

112b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas trims mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“.

11a straipsnis

Peržiūra

Komisija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie tai, ar EPI pateikė techninių standartų projektus, numatytus šioje direktyvoje, kur toks pateikimas yra privalomas ar neprivalomas, ir pateikia atitinkamus pasiūlymus.

12 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima šiai direktyvai įgyvendinti reikalingus įstatymus, kitus teisės aktus ir administracines nuostatas, kurios įsigalioja ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

14 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0163/2010).

1

(2)  Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

2

pusjuodžiu kursyvu

(3)  2010 m. kovo 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  ... Europos Parlamento pozicija.

4

(5)  COM(2009)0114.

5

(6)  COM(2009)0252.

6

(7)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

7

(8)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

8

(9)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

9

(10)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

10

(11)  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

11

(12)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

12

(13)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

13

(14)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

14

(15)  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

15

(16)  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

16

(17)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

17

(18)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

18

(19)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

19

(20)  

  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

20

OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

(21)  OL L“.

21

(22)  OL L“;

22

(23)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

23

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/267

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisEuropos vertybinių popierių ir rinkų institucija ***I

P7_TA(2010)0270

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2011/C 351 E/36

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 7 d. taip (1):

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo įsteigiama Europos
  priežiūros
  institucija
  (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (4),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (5),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (6),

kadangi:

| (1) | 2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai tapo netinkami
  finansų globalizacijos ir
  integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu, sąlygomis. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų. |
| --- | --- |

(1)

2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai tapo netinkami
  finansų globalizacijos ir
  integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu, sąlygomis. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų.

| (1a) | Kur kas anksčiau, negu prasidėjo finansų krizė, Europos Parlamentas nuolat ragino visiems veikėjams Europos Sąjungos lygmeniu sudaryti iš tiesų vienodas sąlygas ir kartu atkreipė dėmesį į Sąjungos patiriamas didelės nesėkmes vykdant vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūrą (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucijoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų) (13). |
| --- | --- |

(1a)

Kur kas anksčiau, negu prasidėjo finansų krizė, Europos Parlamentas nuolat ragino visiems veikėjams Europos Sąjungos lygmeniu sudaryti iš tiesų vienodas sąlygas ir kartu atkreipė dėmesį į Sąjungos patiriamas didelės nesėkmes vykdant vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūrą (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucijoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų) (13).

| (2) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (J. de Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes
  . Joje
  rekomenduojama įgyvendinti
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną
  bankininkystės sektoriui, vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui ir
  vieną vertybinių popierių sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateiktose rekomendacijose siūloma mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (J. de Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes
  . Joje
  rekomenduojama įgyvendinti
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną
  bankininkystės sektoriui, vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui ir
  vieną vertybinių popierių sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateiktose rekomendacijose siūloma mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje.

| (3) | 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą
  , tačiau neįtraukė visų J. de Larosière ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  . |
| --- | --- |

(3)

2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą
  , tačiau neįtraukė visų J. de Larosière ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  .

| (4) | Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visiems finansų rinkų dalyviams bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei.
  Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau - Institucija) taip pat turėtų prižiūrėti sandorių duomenų saugyklas. Komisijos prašoma pasiūlyti sprendimą, kaip Institucija turėtų vykdyti pagrindinių sandorio šalių priežiūrą, atsižvelgiant į tai, kaip šis klausimas sprendžiamas 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (14). |
| --- | --- |

(4)

Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visiems finansų rinkų dalyviams bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei.
  Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau - Institucija) taip pat turėtų prižiūrėti sandorių duomenų saugyklas. Komisijos prašoma pasiūlyti sprendimą, kaip Institucija turėtų vykdyti pagrindinių sandorio šalių priežiūrą, atsižvelgiant į tai, kaip šis klausimas sprendžiamas 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (14).

| (4a) | Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2010 m. balandžio 16 d. ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti. |
| --- | --- |

(4a)

Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2010 m. balandžio 16 d. ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti.

| (4b) | Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“. |
| --- | --- |

(4b)

Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“.

| (4c) | Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25 d. aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(4c)

Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25 d. aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis.

| (4d) | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis. |
| --- | --- |

(4d)

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis.

| (5) | Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta
  grėsmė finansų sistemos stabilumui ir
  vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus. |
| --- | --- |

(5)

Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta
  grėsmė finansų sistemos stabilumui ir
  vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus.

| (6) | Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra jokio mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius galimus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybinių įstaigų, kai nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija; kai nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų tenka taikyti sudėtingą tvarką, kad būtų atsižvelgta į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus; kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (EFPIS)
  turėtų būti skirta šiems trūkumams pašalinti ir sistemai, atitinkančiai stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sukurti sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą. |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra jokio mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius galimus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybinių įstaigų, kai nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija; kai nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų tenka taikyti sudėtingą tvarką, kad būtų atsižvelgta į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus; kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (EFPIS)
  turėtų būti skirta šiems trūkumams pašalinti ir sistemai, atitinkančiai stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sukurti sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą.

| (7) | EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygmeniu ▐.
  Institucijai turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybinius finansų rinkų dalyvius, veikloje ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti finansų rinkų dalyviams, kurie gali sukelti sisteminę riziką, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų
  įstaigoms
  ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Kartu su Institucija, taip pat reikėtų
  įsteigti
  Europos priežiūros instituciją (
  Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  )
  , ▐
  Europos priežiūros instituciją (
  Europos bankininkystės instituciją
  )
  ir
  Europos priežiūros instituciją (Jungtinį komitetą)
  .
  Europos sisteminės rizikos valdyba turėtų sudaryti dalį Europos finansų priežiūros institucijų sistemos. |
| --- | --- |

(7)

EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygmeniu ▐.
  Institucijai turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybinius finansų rinkų dalyvius, veikloje ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti finansų rinkų dalyviams, kurie gali sukelti sisteminę riziką, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų
  įstaigoms
  ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Kartu su Institucija, taip pat reikėtų
  įsteigti
  Europos priežiūros instituciją (
  Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  )
  , ▐
  Europos priežiūros instituciją (
  Europos bankininkystės instituciją
  )
  ir
  Europos priežiūros instituciją (Jungtinį komitetą)
  .
  Europos sisteminės rizikos valdyba turėtų sudaryti dalį Europos finansų priežiūros institucijų sistemos.

| (8) | Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (15), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (16), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (17), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų perėmimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas ▐. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis. |
| --- | --- |

(8)

Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (15), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (16), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (17), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų perėmimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas ▐. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis.

| (9) | Institucija
  turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų rinkų dalyvių pobūdį
  .
  Institucija turėtų apsaugoti viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumą, rinkų ir finansinių produktų skaidrumą ir indėlininkų bei investuotojų apsaugą. Be to, Institucija turėtų vengti reguliavimo arbitražo, užtikrinti visiems vienodas sąlygas
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų rinkų dalyvius ir kitas suinteresuotąsias šalis, vartotojus ir darbuotojus, naudai. Be to, jos užduotis
  turėtų būti
  skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas vertybinių popierių ir rinkų reguliavimo ir priežiūros srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo ir finansinės atskaitomybės klausimais.
  Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė. |
| --- | --- |

(9)

Institucija
  turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų rinkų dalyvių pobūdį
  .
  Institucija turėtų apsaugoti viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumą, rinkų ir finansinių produktų skaidrumą ir indėlininkų bei investuotojų apsaugą. Be to, Institucija turėtų vengti reguliavimo arbitražo, užtikrinti visiems vienodas sąlygas
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų rinkų dalyvius ir kitas suinteresuotąsias šalis, vartotojus ir darbuotojus, naudai. Be to, jos užduotis
  turėtų būti
  skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas vertybinių popierių ir rinkų reguliavimo ir priežiūros srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo ir finansinės atskaitomybės klausimais.
  Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė.

| (9a) | Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai. |
| --- | --- |

(9a)

Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai.

| (9b) | Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika (Bazelio bankų priežiūros komitetas). |
| --- | --- |

(9b)

Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika (Bazelio bankų priežiūros komitetas).

| (9c) | Tarptautinės institucijos (Tarptautinis valiutos fondas, Finansinio stabilumo taryba, Tarptautinių atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip finansinių paslaugų sutrikimo riziką, kurią i) sukelia visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai, ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiajam ekonomikos sektoriui ir kuriam sisteminiu požiūriu tam tikros reikšmės gali turėti bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir įstaigos. |
| --- | --- |

(9c)

Tarptautinės institucijos (Tarptautinis valiutos fondas, Finansinio stabilumo taryba, Tarptautinių atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip finansinių paslaugų sutrikimo riziką, kurią i) sukelia visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai, ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiajam ekonomikos sektoriui ir kuriam sisteminiu požiūriu tam tikros reikšmės gali turėti bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir įstaigos.

| (9d) | Tarpvalstybinė rizika, pasak šių institucijų, apima riziką, kylančią dėl ekonominio disbalanso ar finansinių nesėkmių visoje Sąjungoje arba jos dalyse, dėl kurios galėtų atsirasti rimtų padarinių dviejų ar daugiau valstybių narių ekonominių veikėjų sandoriams, vidaus rinkos veikimui arba Sąjungos ar kurios nors jos valstybės narės viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

(9d)

Tarpvalstybinė rizika, pasak šių institucijų, apima riziką, kylančią dėl ekonominio disbalanso ar finansinių nesėkmių visoje Sąjungoje arba jos dalyse, dėl kurios galėtų atsirasti rimtų padarinių dviejų ar daugiau valstybių narių ekonominių veikėjų sandoriams, vidaus rinkos veikimui arba Sąjungos ar kurios nors jos valstybės narės viešiesiems finansams.

| (10) | 2006 m. gegužės 2 d. sprendime ▐ (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė, kad „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą“

   (18). Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti kompetentingoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  . |
| --- | --- |

(10)

2006 m. gegužės 2 d. sprendime ▐ (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė, kad „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą“

   (18). Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti kompetentingoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  .

| (11) | Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių kompetentingų institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie: 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (19), 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (20), 2001 m. gegužės 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/34/EB dėl vertybinių popierių įtraukimo į biržos oficialųjį prekybos sąrašą ir dėl informacijos, kuri turi būti skelbiama apie tuos vertybinius popierius (21), 2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (22), 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (23), 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (24), 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (25), 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (26), 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (27), 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (28), 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (29), 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (30), 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (nauja redakcija) (31), kuria nepažeidžiamos Europos bankininkystės institucijos kompetencija, susijusi su rizikos ribojimo priežiūra, 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (32), Direktyva ... (būsima AIFV direktyva), Reglamentas ... (būsimas KRA reglamentas), įskaitant visas šiais teisės aktais pagrįstas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, ir bet kokį tolesnį Bendrijos teisės aktą, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys. |
| --- | --- |

(11)

Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių kompetentingų institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie: 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (19), 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (20), 2001 m. gegužės 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/34/EB dėl vertybinių popierių įtraukimo į biržos oficialųjį prekybos sąrašą ir dėl informacijos, kuri turi būti skelbiama apie tuos vertybinius popierius (21), 2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (22), 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (23), 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (24), 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (25), 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (26), 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (27), 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (28), 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (29), 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (30), 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (nauja redakcija) (31), kuria nepažeidžiamos Europos bankininkystės institucijos kompetencija, susijusi su rizikos ribojimo priežiūra, 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (32), Direktyva ... (būsima AIFV direktyva), Reglamentas ... (būsimas KRA reglamentas), įskaitant visas šiais teisės aktais pagrįstas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, ir bet kokį tolesnį Bendrijos teisės aktą, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys.

| (12) | Terminas „finansų rinkų dalyvis“ turėtų apimti įvairius dalyvius, kuriems taikomi šios srities Bendrijos teisės aktai. Tai gali būti ir juridiniai, ir fiziniai asmenys. Minėtas terminas gali apimti, pvz., investicines įmones, kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektus (KIPVPS) ir jų valdymo bendroves, alternatyvaus investavimo fondo valdytojus, emitentus, siūlytojus, investuotojus, asmenis, kontroliuojančius dalyvius ar turinčius įtakos dalyviui, dalyvių valdyme dalyvaujančius asmenis, taip pat kitus asmenis, kuriems taikomas bet kuris teisės aktų reikalavimas. Jis turėtų taip pat apimti finansų įstaigas, kaip antai kredito įstaigas ir draudimo įmones, vykdančias veiklą, kuriai taikomi šios srities Bendrijos teisės aktai. Į šią apibrėžtį nepatenka nei kompetentingos ES ir trečiųjų šalių institucijos, nei Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Terminas „finansų rinkų dalyvis“ turėtų apimti įvairius dalyvius, kuriems taikomi šios srities Bendrijos teisės aktai. Tai gali būti ir juridiniai, ir fiziniai asmenys. Minėtas terminas gali apimti, pvz., investicines įmones, kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektus (KIPVPS) ir jų valdymo bendroves, alternatyvaus investavimo fondo valdytojus, emitentus, siūlytojus, investuotojus, asmenis, kontroliuojančius dalyvius ar turinčius įtakos dalyviui, dalyvių valdyme dalyvaujančius asmenis, taip pat kitus asmenis, kuriems taikomas bet kuris teisės aktų reikalavimas. Jis turėtų taip pat apimti finansų įstaigas, kaip antai kredito įstaigas ir draudimo įmones, vykdančias veiklą, kuriai taikomi šios srities Bendrijos teisės aktai. Į šią apibrėžtį nepatenka nei kompetentingos ES ir trečiųjų šalių institucijos, nei Komisija.

| (13) | Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį investuotojų kompensavimo sistemų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į investuotojus visoje
  Sąjungoje
  . Investuotojų kompensavimo sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios investuotojų kompensavimo sistemos ir jos operatoriaus ▐ atžvilgiu.
  Įsteigus Europos investicijų garantijų fondą, turėtų būti persvarstytas Institucijos vaidmuo. |
| --- | --- |

(13)

Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį investuotojų kompensavimo sistemų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į investuotojus visoje
  Sąjungoje
  . Investuotojų kompensavimo sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios investuotojų kompensavimo sistemos ir jos operatoriaus ▐ atžvilgiu.
  Įsteigus Europos investicijų garantijų fondą, turėtų būti persvarstytas Institucijos vaidmuo.

| (14) | Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus finansinių paslaugų srities
  reguliavimo
  standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą
  indėlininkų,
  investuotojų ir vartotojų apsaugą visoje Europoje. Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga. Šiuos techninius
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartus pagal
  SESV 290 straipsnį
  turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. ▐ |
| --- | --- |

(14)

Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus finansinių paslaugų srities
  reguliavimo
  standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą
  indėlininkų,
  investuotojų ir vartotojų apsaugą visoje Europoje. Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga. Šiuos techninius
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartus pagal
  SESV 290 straipsnį
  turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. ▐

| (15) | Šiuos techninius reguliavimo standartų projektus turėtų tvirtinti Komisija, kad jie taptų teisiškai privalomi. Šiuos projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija atidžiai seka ir yra susipažinusi su kasdieniu finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, reguliavimo standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Bendrijos finansinių paslaugų acquis. Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir greitą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas. |
| --- | --- |

(15)

Šiuos techninius reguliavimo standartų projektus turėtų tvirtinti Komisija, kad jie taptų teisiškai privalomi. Šiuos projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija atidžiai seka ir yra susipažinusi su kasdieniu finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, reguliavimo standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Bendrijos finansinių paslaugų acquis. Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir greitą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas.

| (15a) | Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisės aktus. |
| --- | --- |

(15a)

Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisės aktus.

| (15b) | Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. |
| --- | --- |

(15b)

Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui.

| (16) | Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti ▐ gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo
  reguliavimo
  techninių standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos
  paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų,
  kad būtų galima užtikrinti visišką skaidrumą rinkos dalyvių atžvilgiu
  . |
| --- | --- |

(16)

Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti ▐ gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo
  reguliavimo
  techninių standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos
  paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų,
  kad būtų galima užtikrinti visišką skaidrumą rinkos dalyvių atžvilgiu
  .

| (17) | Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo,
  veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų
  įstaigų
  konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose Bendrijos teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai. |
| --- | --- |

(17)

Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo,
  veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų
  įstaigų
  konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose Bendrijos teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai.

| (18) | Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo Bendrijos teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygmeniu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko Bendrijos teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų ▐ rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisija, atsižvelgdama į Institucijos rekomendaciją, gali pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, kurie būtini užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo Bendrijos teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygmeniu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko Bendrijos teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų ▐ rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisija, atsižvelgdama į Institucijos rekomendaciją, gali pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, kurie būtini užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų.

| (19) | Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  . |
| --- | --- |

(19)

Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  .

| (20) | Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija
  neatsižvelgia į jai skirtas oficialias nuomones
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius (33) ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo. |
| --- | --- |

(20)

Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija
  neatsižvelgia į jai skirtas oficialias nuomones
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius (33) ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo.

| (21) | Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei
  padėčiai nustatyti ▐
  turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Europos Parlamentas, Taryba, ESRV ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, ESRV arba Europos priežiūros institucija (EPI) mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turėtų kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei
  padėčiai nustatyti ▐
  turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Europos Parlamentas, Taryba, ESRV ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, ESRV arba Europos priežiūros institucija (EPI) mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turėtų kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą.

| (22) | Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių kompetentingų institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų kompetentingų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį kompetentingos institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija prašo atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms.
  Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų
  įstaigoms
  tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų
  Sąjungos
  teisės aktų srityse. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių kompetentingų institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų kompetentingų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį kompetentingos institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija prašo atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms.
  Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų
  įstaigoms
  tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų
  Sąjungos
  teisės aktų srityse.

| (22a) | Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas. |
| --- | --- |

(22a)

Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas.

| (22b) | Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (Turnerio ataskaita). |
| --- | --- |

(22b)

Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (Turnerio ataskaita).

| (22c) | Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. |
| --- | --- |

(22c)

Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“.

| (22d) | Pagal vadinamąjį nacionalinį sprendimą, priimančioji valstybė turėtų teisę įpareigoti užsienio institucijas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo. |
| --- | --- |

(22d)

Pagal vadinamąjį nacionalinį sprendimą, priimančioji valstybė turėtų teisę įpareigoti užsienio institucijas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo.

| (22e) | Pagal vadinamąjį europinį sprendimą, Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra. |
| --- | --- |

(22e)

Pagal vadinamąjį europinį sprendimą, Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra.

| (23) | Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų
  įstaigų
  priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliavimo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema. |
| --- | --- |

(23)

Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų
  įstaigų
  priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliavimo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema.

| (23a) | Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir daryti žalą realiajam ekonomikos sektoriui. |
| --- | --- |

(23a)

Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir daryti žalą realiajam ekonomikos sektoriui.

| (23b) | Sisteminės rizikos kriterijai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus Finansinio stabilumo tarybos, Tarptautinio valiutos fondo, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai. |
| --- | --- |

(23b)

Sisteminės rizikos kriterijai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus Finansinio stabilumo tarybos, Tarptautinio valiutos fondo, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai.

| (23c) | Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos krizėms, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos, valdyti). |
| --- | --- |

(23c)

Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos krizėms, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos, valdyti).

| (23d) | Siekiant užtikrinti bendrą tarpvalstybinių finansų įstaigų atsakomybę, apsaugoti Sąjungos indėlininkų interesus ir sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su sistemine finansų krize, reikėtų įsteigti Europos indėlių garantijų fondą. ES lygmens fondas turėtų būti veiksmingiausias būdas apsaugoti indėlininkų interesus ir geriausia apsauga nuo konkurencijos iškraipymų. Vis dėlto akivaizdu, kad ES priemonės sudėtingesnės ir kad kai kurios šalys norėtų išsaugoti savo nacionalines sistemas. Taigi Institucija turėtų užtikrinti bent jau tai, kad būtų suderinti svarbiausi nacionalinių sistemų bruožai. Ji taip pat galėtų užtikrinti, kad finansų įstaigos turėtų mokėti įnašą tik vienai iš šių sistemų. |
| --- | --- |

(23d)

Siekiant užtikrinti bendrą tarpvalstybinių finansų įstaigų atsakomybę, apsaugoti Sąjungos indėlininkų interesus ir sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su sistemine finansų krize, reikėtų įsteigti Europos indėlių garantijų fondą. ES lygmens fondas turėtų būti veiksmingiausias būdas apsaugoti indėlininkų interesus ir geriausia apsauga nuo konkurencijos iškraipymų. Vis dėlto akivaizdu, kad ES priemonės sudėtingesnės ir kad kai kurios šalys norėtų išsaugoti savo nacionalines sistemas. Taigi Institucija turėtų užtikrinti bent jau tai, kad būtų suderinti svarbiausi nacionalinių sistemų bruožai. Ji taip pat galėtų užtikrinti, kad finansų įstaigos turėtų mokėti įnašą tik vienai iš šių sistemų.

| (23e) | Europos vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondo lėšomis turėtų būti finansuojamas tinkamas veiklos nutraukimo organizavimas arba finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, gelbėjimo intervencijos, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė Sąjungos bendros finansų rinkos stabilumui. Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų finansų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus. |
| --- | --- |

(23e)

Europos vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondo lėšomis turėtų būti finansuojamas tinkamas veiklos nutraukimo organizavimas arba finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, gelbėjimo intervencijos, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė Sąjungos bendros finansų rinkos stabilumui. Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų finansų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus.

| (24) | Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Europos lygmeniu,
  tenkančią naštą. Taigi reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti savo vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu
  vietoj Institucijos arba
  vietoj kitos nacionalinės priežiūros institucijos. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms sudaryti perdavimo susitarimus
  ir juos stebėti
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Institucija turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su užduočių ir pareigų perdavimu ir perdavimo susitarimais. |
| --- | --- |

(24)

Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Europos lygmeniu,
  tenkančią naštą. Taigi reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti savo vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu
  vietoj Institucijos arba
  vietoj kitos nacionalinės priežiūros institucijos. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms sudaryti perdavimo susitarimus
  ir juos stebėti
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Institucija turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su užduočių ir pareigų perdavimu ir perdavimo susitarimais.

| (25) | Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus. |
| --- | --- |

(25)

Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus.

| (26) | Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į kompetentingų institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai, pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai. |
| --- | --- |

(26)

Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į kompetentingų institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai, pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai.

| (27) | Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp kompetentingų institucijų srautui. |
| --- | --- |

(27)

Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp kompetentingų institucijų srautui.

| (28) | Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygmeniu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje inicijuoti ir
  koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų
  įstaigų
  atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama tinkamai vykdyti savo pareigas, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę. |
| --- | --- |

(28)

Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygmeniu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje inicijuoti ir
  koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų
  įstaigų
  atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama tinkamai vykdyti savo pareigas, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę.

| (29) | Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis.

| (30) | Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2004/39/EB, iš dalies pakeistą Direktyva 2007/44/EB (34). |
| --- | --- |

(30)

Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2004/39/EB, iš dalies pakeistą Direktyva 2007/44/EB (34).

| (31) | Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimo priežiūra susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų rinkų dalyvių įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir
  įstaigų, atsižvelgiant į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  blogiausiu atveju
  Institucija turėtų turėti
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai finansų rinkų
  dalyviui
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia ar negali pateikti tokios informacijos. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas. |
| --- | --- |

(31)

Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimo priežiūra susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų rinkų dalyvių įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir
  įstaigų, atsižvelgiant į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  blogiausiu atveju
  Institucija turėtų turėti
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai finansų rinkų
  dalyviui
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia ar negali pateikti tokios informacijos. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas.

| (31a) | Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamas 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (35) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (36)

  . |
| --- | --- |

(31a)

Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamas 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (35) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (36)

  .

| (32) | Siekiant užtikrinti, kad Europos sisteminės rizikos valdybos veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  turėtų dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias Europos sisteminės rizikos valdyba skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų ▐ pasirūpinti, kad ▐ būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant užtikrinti, kad Europos sisteminės rizikos valdybos veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  turėtų dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias Europos sisteminės rizikos valdyba skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų ▐ pasirūpinti, kad ▐ būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų.

| (33) | ▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires ir rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, turėtų būti suformuota Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujami
  Sąjungos
  finansų rinkų dalyviai (
  kurie atstovautų įvairių modelių ir dydžio finansų įstaigoms ir verslo įmonėms
  , įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  MVĮ, profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeniniai finansinių paslaugų naudotojai, įskaitant MVĮ. Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

(33)

▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires ir rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, turėtų būti suformuota Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujami
  Sąjungos
  finansų rinkų dalyviai (
  kurie atstovautų įvairių modelių ir dydžio finansų įstaigoms ir verslo įmonėms
  , įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  MVĮ, profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeniniai finansinių paslaugų naudotojai, įskaitant MVĮ. Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje.

| (33a) | Diskusijose dėl būsimų finansinių paslaugų ir susijusiame sprendimų priėmimo procese ne pelno organizacijos turi mažiau įtakos, palyginti su tinkamai finansuojamais ir turinčiais gerus ryšius pramonės atstovais. Šis trūkumas turėtų būti kompensuojamas numatant atitinkamą jų atstovų Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupėje finansavimą. |
| --- | --- |

(33a)

Diskusijose dėl būsimų finansinių paslaugų ir susijusiame sprendimų priėmimo procese ne pelno organizacijos turi mažiau įtakos, palyginti su tinkamai finansuojamais ir turinčiais gerus ryšius pramonės atstovais. Šis trūkumas turėtų būti kompensuojamas numatant atitinkamą jų atstovų Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupėje finansavimą.

| (34) | Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą
  krizių atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskirus finansiškai silpnus finansų rinkų dalyvius ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuojami atsižvelgiant į EPS sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų
  įstaigos
  stabilumui, neturėtų daryti
  didelės
  neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(34)

Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą
  krizių atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskirus finansiškai silpnus finansų rinkų dalyvius ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuojami atsižvelgiant į EPS sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų
  įstaigos
  stabilumui, neturėtų daryti
  didelės
  neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu.

| (34a) | Per trejus metus nuo reglamento, nustatančio tokį mechanizmą, įsigaliojimo datos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų parengti Sąjungos lygmeniu aiškias ir pagrįstas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinama valstybių narių galimybė naudotis apsaugos sąlyga. |
| --- | --- |

(34a)

Per trejus metus nuo reglamento, nustatančio tokį mechanizmą, įsigaliojimo datos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų parengti Sąjungos lygmeniu aiškias ir pagrįstas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinama valstybių narių galimybė naudotis apsaugos sąlyga.

| (34b) | Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Bendradarbiaudama su Komisija Institucija turėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis toliau. |
| --- | --- |

(34b)

Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Bendradarbiaudama su Komisija Institucija turėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis toliau.

| (35) | Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį. |
| --- | --- |

(35)

Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį.

| (36) | Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos kompetentingos institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos, Europos sisteminės rizikos valdybos, ▐
  Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos bankininkystės institucijos
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė. |
| --- | --- |

(36)

Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos kompetentingos institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos, Europos sisteminės rizikos valdybos, ▐
  Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos bankininkystės institucijos
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė.

| (36a) | Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai ir kurie nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas gali būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(36a)

Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai ir kurie nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas gali būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

| (37) | Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(37)

Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą.

| (38) | Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpojo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto atviro konkurso, pasirenka Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti. |
| --- | --- |

(38)

Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpojo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto atviro konkurso, pasirenka Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

| (39) | Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose,
  tos institucijos
  turėtų kruopščiai koordinuoti veiklą
  pasitelkdamos
  Europos priežiūros
  instituciją (Jungtinį komitetą) (toliau - Jungtinis komitetas)
  , ir, prireikus, turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas turėtų
  koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Prireikus, aktus, patenkančius taip pat į
  vienos
  Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  ar
  į kitos
  Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose,
  tos institucijos
  turėtų kruopščiai koordinuoti veiklą
  pasitelkdamos
  Europos priežiūros
  instituciją (Jungtinį komitetą) (toliau - Jungtinis komitetas)
  , ir, prireikus, turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas turėtų
  koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Prireikus, aktus, patenkančius taip pat į
  vienos
  Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  ar
  į kitos
  Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai.

| (40) | Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui. |
| --- | --- |

(40)

Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui.

| (41) | Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , numatant jame atskirą biudžeto skirsnį
  .
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (37) 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija.
  Kiek tai susiję su
  Europos Sąjungos
  įnašu, turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
  , numatant jame atskirą biudžeto skirsnį
  .
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (37) 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija.
  Kiek tai susiję su
  Europos Sąjungos
  įnašu, turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra.

| (42) | Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (38). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (39). |
| --- | --- |

(42)

Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (38). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (39).

| (43) | Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (40). |
| --- | --- |

(43)

Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (40).

| (44) | Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle,
  konfidencialumui užtikrinti turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  . |
| --- | --- |

(44)

Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle,
  konfidencialumui užtikrinti turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  .

| (45) | Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (41) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (42), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais. |
| --- | --- |

(45)

Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (41) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (42), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais.

| (46) | Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (43). |
| --- | --- |

(46)

Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (43).

| (47) | Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  . |
| --- | --- |

(47)

Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  .

| (48) | Valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus ir investuotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to tų tikslų, atsižvelgiant į veiksmų mastą, būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu, todėl, laikydamasi
  Europos Sąjungos sutarties
  5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(48)

Valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus ir investuotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to tų tikslų, atsižvelgiant į veiksmų mastą, būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu, todėl, laikydamasi
  Europos Sąjungos sutarties
  5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.

| (49) | Institucija perima visas dabartines Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto užduotis ir įgaliojimus. Todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/77/EB, kuriuo įsteigiamas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o
  2009 m. rugsėjo 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas
  Nr. 716/2009/EB
  , kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (44), turėtų būti atitinkamai pakeistas. |
| --- | --- |

(49)

Institucija perima visas dabartines Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto užduotis ir įgaliojimus. Todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/77/EB, kuriuo įsteigiamas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o
  2009 m. rugsėjo 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas
  Nr. 716/2009/EB
  , kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (44), turėtų būti atitinkamai pakeistas.

| (50) | Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto, |
| --- | --- |

(50)

Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

STEIGIMAS IR TEISINIS STATUSAS

1 straipsnis

Steigimas ir veiksmų mastas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama
  Europos priežiūros institucija (
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija
  )
  (toliau – Institucija).

2.   Institucija veikia
  laikydamasi šiame reglamente nustatytų įgaliojimų ir
  Direktyvos 97/9/EB, Direktyvos 98/26/EB, Direktyvos 2001/34/EB, Direktyvos 2002/47/EB, Direktyvos 2002/87/EB, Direktyvos 2003/6/EB, Direktyvos 2003/71/EB, ▐ Direktyvos 2004/39/EB, Direktyvos 2004/109/EB, ▐ Direktyvos 2009/65/EB
  ir
  Direktyvos 2006/49/EB, ▐ nepažeidžiant
  Europos priežiūros institucijos (
  Europos bankininkystės institucijos
  )
  kompetencijos, susijusios su rizikos ribojimo priežiūra, ▐ Direktyvos ... [būsima AIFV direktyva] ir Reglamento
  (EB) Nr. 1060/2009 ir direktyvų 2005/60/EB ir 2002/65/EB atitinkamų dalių, jei jos taikomos investicines paslaugas teikiančioms įmonėms arba kolektyvinio investavimo subjektams, prekiaujantiems savo vienetais ar akcijomis, ir juos prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms,
  įskaitant visas šiais teisės aktais pagrįstas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, taikymo srityje ir bet kokio tolesnio
  Sąjungos
  teisės akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje.

2a.
     
  Institucija taip pat veikia veiklos srityje, kuriai taikomi 2 dalyje nurodyti teisės aktai, įskaitant klausimus, susijusius su įmonių valdymu, auditu ir finansine atskaitomybe, jei tokia Institucijos veikla būtina siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymą.

3.   Šio reglamento nuostatos nepažeidžia Komisijos įgaliojimų, visų pirma suteiktų pagal
  SESV 258
  straipsnį, užtikrinti atitiktį
  Sąjungos
  teisei.

4.   Institucijos tikslas –
  apsaugoti viešąjį interesą prisidedant prie trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio finansų sistemos stabilumo ir veiksmingumo, kad būtų užtikrinta Sąjungos ekonomikos, jos piliečių ir verslo apsauga
  .
  Institucija padeda
  : i) gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma
  patikimą
  , veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, ▐ iii) užtikrinti finansų rinkų vientisumą,
  skaidrumą,
  veiksmingumą ir sklandų veikimą, iv) ▐ stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, v)
  užkirsti kelią reguliavimo arbitražui ir sudaryti visiems vienodas sąlygas, vi) užtikrinti, kad investavimas ir kitos rizikos būtų tinkamai reguliuojamos ir prižiūrimos ir vii) prisidėti prie vartotojų apsaugos didinimo. Šiems tikslams
  pasiekti Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų ▐ 2 dalyje minėtų
  Sąjungos
  teisės aktų taikymą, skatindama priežiūros konvergenciją
  ,
  teikdama nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai
  ir atlikdama ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslų
  .

Institucija, atlikdama pagal šį reglamentą pavestas užduotis, itin daug dėmesio skiria sisteminei rizikai, kurią kelia finansų rinkų dalyviai, kurių žlugimas gali pakenkti finansų sistemos veiklai arba realiajam ekonomikos sektoriui.

Institucija, atlikdama savo užduotis, veikia nepriklausomai ir objektyviai, paisydama vien tik Sąjungos interesų.

1a straipsnis

Europos finansų priežiūros sistema

1.
     
  Institucija yra dalis Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (toliau – EFPIS). Pagrindinis EFPIS tikslas – užtikrinti, kad finansų sektoriui taikomos taisyklės būtų tinkamai įgyvendinamos siekiant išsaugoti finansinį stabilumą, užtikrinti pasitikėjimą visa finansų sistema ir pakankamą finansinių paslaugų gavėjų apsaugą.

2.
     
  EFPIS sudaro:

| a) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

a)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti;

| b) | Institucija; |
| --- | --- |

b)

Institucija;

| c) | Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 (EBI); |
| --- | --- |

c)

Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 (EBI);

| d) | Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI]; |
| --- | --- |

d)

Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI];

| e) | Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (toliau - Jungtinis komitetas); |
| --- | --- |

e)

Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (toliau - Jungtinis komitetas);

| f) | institucijos valstybėse narėse, nurodytos Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

f)

institucijos valstybėse narėse, nurodytos Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 2 straipsnio 2 dalyje;

| g) | Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti. |
| --- | --- |

g)

Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti.

3.
     
  Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su Europos sisteminės rizikos valdyba, Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos) ir Europos priežiūros institucija (bankininkystė), pasitelkdama Jungtinį komitetą, užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose ir formuoja bendras pozicijas finansinių konglomeratų priežiūros srityje ir kitais visus sektorius apimančiais klausimais.

4.
     
  Vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPIS priklausančios institucijos bendradarbiauja pasitikėdamos ir visapusiškai gerbdamos vienos kitas, visų pirma, užtikrindamos, kad tarpusavyje būtų keičiamasi tinkama ir patikima informacija.

5.
     
  Tos priežiūros institucijos, kurios priklauso EFPIS, įpareigotos vykdyti Sąjungoje veikiančių finansų įstaigų priežiūrą pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.

1b straipsnis

1a straipsnio 2 dalyje nurodytos institucijos atskaitingos Europos Parlamentui.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

1)   finansų rinkų dalyvis– bet kuris asmuo, kuriam taikomas bet kuris 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimas arba nacionalinis teisės aktas, kuriuo minėti teisės aktai įgyvendinami
  ;

2)   kompetentingos institucijos– kompetentingos institucijos ir (arba) priežiūros institucijos, apibrėžtos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose.
  Taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB „kompetentingos institucijos“ – institucijos, kompetentingos užtikrinti, kad investicines paslaugas teikiančios įmonės ir kolektyvinio investavimo subjektai, prekiaujantys savo vienetais ar akcijomis, laikytųsi tų direktyvų reikalavimų. Kalbant apie Investuotojų kompensavimo sistemas, „kompetentingos institucijos“
  – įstaigos, administruojančios investuotojų kompensavimo sistemas pagal Direktyvą 97/9/EB
  , arba tais atvejais, kai investuotojų kompensavimo sistemą administruoja privati bendrovė, tas sistemas prižiūrinti viešoji institucija pagal tą direktyvą.

3 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Institucija yra juridinio asmens statusą turinti
  Sąjungos
  įstaiga.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Institucija naudojasi plačiausiu veiksnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti juo ir būti teismo proceso šalis.

3.   Institucijai atstovauja pirmininkas.

4 straipsnis

Sudėtis

Instituciją sudaro:

| 1) | stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

1)

stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 2) | valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

2)

valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 3) | pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

3)

pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 4) | vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

4)

vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 5) | apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis. |
| --- | --- |

5)

apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis.

5 straipsnis

Būstinė

Institucijos būstinė yra
  Frankfurte
  .

Ji gali turėti atstovybes svarbiausiuose Europos Sąjungos finansiniuose centruose.

II   SKYRIUS

INSTITUCIJOS UŽDUOTYS IR ĮGALIOJIMAI

6 straipsnis

Institucijos užduotys ir įgaliojimai

1.   Institucijai keliamos šios užduotys:

| a) | prisidėti rengiant kokybiškus bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas ir techninių
  reguliavimo bei techninių įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais teisės aktais; |
| --- | --- |

a)

prisidėti rengiant kokybiškus bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas ir techninių
  reguliavimo bei techninių įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais teisės aktais;

| b) | padėti nuosekliai taikyti
  Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų teisės aktų taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant kompetentingų institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklią finansų rinkos dalyvių priežiūrą ir
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir,
  be kita ko
  , imantis priemonių kritiniais atvejais; |
| --- | --- |

b)

padėti nuosekliai taikyti
  Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų teisės aktų taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant kompetentingų institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklią finansų rinkos dalyvių priežiūrą ir
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir,
  be kita ko
  , imantis priemonių kritiniais atvejais;

| c) | skatinti kompetentingas institucijas
  perduoti viena kitai užduotis ir pareigas
  ir joms padėti
  ; |
| --- | --- |

c)

skatinti kompetentingas institucijas
  perduoti viena kitai užduotis ir pareigas
  ir joms padėti
  ;

| d) | glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

d)

glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų;

| e) | organizuoti ir
  atlikti kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimo
  analizes
  ,
  įskaitant konsultacijų teikimą,
  kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni; |
| --- | --- |

e)

organizuoti ir
  atlikti kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimo
  analizes
  ,
  įskaitant konsultacijų teikimą,
  kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni;

| f) | stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

f)

stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje;

| fa) | siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų įvykdymą, atlikti ekonomines rinkų analizes; |
| --- | --- |

fa)

siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų įvykdymą, atlikti ekonomines rinkų analizes;

| fb) | stiprinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

fb)

stiprinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą;

| fc) | padėti valdyti tarpvalstybinių įstaigų krizę, dėl kurios gali kilti sisteminė rizika, kaip numatyta 12b straipsnyje, vadovauti taikant ankstyvas intervencines priemones, likvidavimo ir nemokumo procedūras, pasitelkiant pagal 12c straipsnį numatytą problemų sprendimo skyrių, ir vykdyti šiuos veiksmus; |
| --- | --- |

fc)

padėti valdyti tarpvalstybinių įstaigų krizę, dėl kurios gali kilti sisteminė rizika, kaip numatyta 12b straipsnyje, vadovauti taikant ankstyvas intervencines priemones, likvidavimo ir nemokumo procedūras, pasitelkiant pagal 12c straipsnį numatytą problemų sprendimo skyrių, ir vykdyti šiuos veiksmus;

| g) | atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. |
| --- | --- |

g)

atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose
  Sąjungos
  teisės aktuose.

| ga) | atlikti finansų rinkų dalyvių, kurių neprižiūri kompetentingos institucijos, priežiūrą; |
| --- | --- |

ga)

atlikti finansų rinkų dalyvių, kurių neprižiūri kompetentingos institucijos, priežiūrą;

| gb) | savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotus finansų rinkos dalyvius, siekiant užtikrinti, kad informacija būtų lengvai prieinama visuomenei; |
| --- | --- |

gb)

savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotus finansų rinkos dalyvius, siekiant užtikrinti, kad informacija būtų lengvai prieinama visuomenei;

| gc) | perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto užduotis; |
| --- | --- |

gc)

perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto užduotis;

2.   Kad galėtų atlikti 1 dalyje nustatytas užduotis, Institucija turi šiame reglamente nustatytus įgaliojimus, visų pirma:

| a) | rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

a)

rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| aa) | rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

aa)

rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| b) | skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje;

| c) | skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje;

| d) | priimti atskirus kompetentingoms institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

d)

priimti atskirus kompetentingoms institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais;

| e) | priimti atskirus finansų rinkų dalyviams skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

e)

priimti atskirus finansų rinkų dalyviams skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| f) | teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje;

| fa) | rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų rinkos dalyvius; |
| --- | --- |

fa)

rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų rinkos dalyvius;

| fb) | kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį finansų rinkos dalyvių finansinei padėčiai ir vartotojų apsaugai; |
| --- | --- |

fb)

kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį finansų rinkos dalyvių finansinei padėčiai ir vartotojų apsaugai;

| fc) | sukurti registruotų finansų rinkos dalyvių duomenų bazę savo kompetencijos srityje (jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, ši bazė turi būti sukurta centriniu lygmeniu); |
| --- | --- |

fc)

sukurti registruotų finansų rinkos dalyvių duomenų bazę savo kompetencijos srityje (jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, ši bazė turi būti sukurta centriniu lygmeniu);

| fd) | parengti reguliavimo standartą, pagal kurį būtų nustatyta, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie ūkines operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiama, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su operacijomis ir rinkos dalyviais. |
| --- | --- |

fd)

parengti reguliavimo standartą, pagal kurį būtų nustatyta, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie ūkines operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiama, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su operacijomis ir rinkos dalyviais.

3.   Institucija naudojasi visais 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisės aktais jai patikėtais subjektų, vykdančių veiklą
  Sąjungos
  mastu, ar
  Sąjungos
  mastu plėtojamos ūkinės veiklos priežiūros įgaliojimais.

3a.
     
  Kad galėtų vykdyti išimtinius priežiūros įgaliojimus pagal 3 dalį,
  Institucija turi atitinkamus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose, taip pat galimybę nustatyti mokesčius.
  Institucija turi glaudžiai bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis ir naudotis šių institucijų kompetencija, priemonėmis ir įgaliojimais, kad atliktų savo užduotis.

6a straipsnis

Vartotojų apsauga ir finansinė veikla

1.
     
  Institucija, siekdama didinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą, imasi vadovaujamojo vaidmens skatindama finansinių produktų ar paslaugų rinkos skaidrumą, paprastumą bei sąžiningumą visoje bendroje rinkoje ir taip pat:

| i) | renka informaciją apie vartojimo tendencijas, analizuoja jas ir praneša apie jas, |
| --- | --- |

i)

renka informaciją apie vartojimo tendencijas, analizuoja jas ir praneša apie jas,

| ii) | peržiūri ir koordinuoja finansinio raštingumo ir švietimo iniciatyvas, |
| --- | --- |

ii)

peržiūri ir koordinuoja finansinio raštingumo ir švietimo iniciatyvas,

| iii) | rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus, |
| --- | --- |

iii)

rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus,

| iv) | prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir |
| --- | --- |

iv)

prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir

| v) | vertina kreditų namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas; |
| --- | --- |

v)

vertina kreditų namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas;

2.
     
  Institucija stebi naują ir jau vykdomą finansinę veiklą ir gali priimti gaires ir rekomendacijas siekdama skatinti rinkų saugumą bei patikimumą ir reguliavimo veiklos konvergenciją.

3.
     
  Institucija taip gali teikti įspėjimus, jei finansinė veikla kelia rimtą pavojų siekiant 1 straipsnio 4 dalyje nurodytų tikslų.

4.
     
  Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris būtų neatsiejama jos dalis ir kuris suburtų visas atitinkamas kompetentingas nacionalines priežiūros institucijas, kad būtų galima nustatyti suderintą naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimo bei priežiūros koncepciją ir teikti konsultacijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Komisijai.

5.
     
  Institucija gali laikinai uždrausti ar apriboti tam tikro pobūdžio finansinę veiklą, kuri kelia grėsmę tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytais atvejais ir sąlygomis arba, jei būtina, susidarius kritinei padėčiai, kaip numatyta 10 straipsnyje, ir jame nustatytomis sąlygomis.

Institucija reguliariais intervalais persvarsto šį sprendimą.

Institucija taip pat gali įvertinti poreikį uždrausti ar apriboti tam tikro pobūdžio finansinę veiklą ir, esant tokiam poreikiui, informuoti apie tai Komisiją, kad būtų greičiau nustatytas toks draudimas ar apribojimas.

7 straipsnis

Techniniai
  reguliavimo
  standartai

1.   
  Europos Parlamentas ir Taryba gali deleguoti įgaliojimus Komisijai priimti techninius reguliavimo standartus pagal SESV 290 straipsnį siekiant užtikrinti nuoseklų derinimą
  ▐ 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose
  konkrečiai
  nustatytose srityse.
  Šie standartai techniniai ir neapima strateginių sprendimų arba politinių pasirinkimų ir jų turinys apsiriboja teisės aktais, kurie yra jų pagrindas. Techninių reguliavimo standartų projektą parengia Institucija ir teikia tvirtinti
  Komisijai.
  Jei Institucija projekto nepateikia Komisijai iki termino, nustatyto 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, Komisija gali priimti techninius reguliavimo standartus.

1a.
     ▐ Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių
  reguliavimo
  standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą
  , nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių reguliavimo standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu, prieš pateikdama šiuos standartus Komisijai. Be to, Institucija prašo 22 straipsnyje nurodytos Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo.

1b.
     
  Komisija,
  gavusi
  iš Institucijos techninių reguliavimo standartų
  projektą
  , nedelsdama persiunčia jį Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Tą laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu. Komisija gali patvirtinti techninių standartų projektą tik iš dalies arba su pakeitimais, jeigu to reikia siekiant
  Sąjungos
  interesų.

▐

7a straipsnis

Nepritarimas reguliavimo standartų projektams arba dalinis jų keitimas

1.
     
  Jei Komisija ketina nepatvirtinti techninių reguliavimo standartų projekto arba patvirtinti jį iš dalies arba su pakeitimais, ji siunčia techninių reguliavimo standartų projektą atgal Institucijai, siūlydama pagrįstus pakeitimus.

2.
     
  Per šešias savaites Institucija gali pakeisti techninių reguliavimo standartų projektus remdamasi Komisijos siūlomais pakeitimais ir vėl juos pateikti Komisijai patvirtint. Institucija apie savo sprendimą informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją.

3.
     
  Jei Institucija nesutinka su Komisijos sprendimu dėl jos pradinių pasiūlymų atmetimo ar dalinio pakeitimo, Europos Parlamentas ar Taryba gali per vieną mėnesį pakviesti atsakingą Komisijos narį ir Institucijos pirmininką į ad hoc posėdį, kuris vyktų atsakingame Europos Parlamento komitete ar Taryboje ir kuriame jie pateiktų ir paaiškintų nuomonių skirtumus.

7b straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 7 straipsnyje nurodytus techninius reguliavimo standartus ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo. Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų perdavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba jį atšaukia pagal 7c straipsnį.

2.
     
  Kai tik Komisija priima techninį reguliavimo standartą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucijos pirmininkas informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie reguliavimo standartus, kurie buvo priimti, ir nurodo visas kompetentingas institucijas, kurios jų nesilaikė.

7c straipsnis

Prieštaravimai dėl techninių reguliavimo standartų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl techninio reguliavimo standarto per tris mėnesius nuo Komisijos pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis gali būti pratęsiamas dar trims mėnesiams.

2.
     
  Techniniai reguliavimo standartai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir turėtų įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl techninių reguliavimo standartų, jie skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.
     
  Kai tik Komisija perduoda projektą, Europos Parlamentas ir Taryba gali priimti išankstinę sąlyginę neprieštaravimo deklaraciją, kuri įsigalioja, kai Komisija priima reguliavimo standartą jo nepakeitusi.

4.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja techniniam reguliavimo standartui, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.

7d straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 7 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas įgaliojimų delegavimas.

3.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

7e straipsnis

Techniniai įgyvendinimo standartai

1.
     
  Kai Europos Parlamentas ir Taryba suteikia Komisijai įgaliojimus priimti techninius įgyvendinimo standartus pagal SESV 291 straipsnį ir kai teisiškai privalomi Sąjungos aktai turi būti įgyvendinti vienodomis sąlygomis srityse, kurios nurodytos 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisė aktuose, taikomos šios nuostatos:

| a) | jei Institucija, remdamasi anksčiau minėtais teisės aktais, rengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių sprendimų, ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu; |
| --- | --- |

a)

jei Institucija, remdamasi anksčiau minėtais teisės aktais, rengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių sprendimų, ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu;

| b) | jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį arba jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą. |
| --- | --- |

b)

jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį arba jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą.

2.
     
  Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą, nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu.

Be to, Institucija prašo 22 straipsnyje nurodytos Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo.

3.
     
  Institucija, remdamasi SESV 291 straipsniu, savo techninių įgyvendinimo standartų projektus teikia tvirtinti Komisijai ir tuo pačiu metu – Europos Parlamentui bei Tarybai.

4.
     
  Gavusi techninių įgyvendinimo standartų projektus, Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar juos patvirtinti. Tą laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu. Komisija gali patvirtinti standartų projektą tik iš dalies arba su pakeitimais, jeigu to reikia siekiant Sąjungos interesų.

Visais atvejais, kai Komisija priima techninius įgyvendinimo standartus, kuriais pakeičia Institucijos pateiktą techninių įgyvendinimo standartų projektą, ji informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

5.
     
  Komisija priima standartus reglamentais ar sprendimais ir skelbia juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Gairės ir rekomendacijos

1.
     Siekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią EFPIS priežiūros praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų
  Sąjungos
  teisės aktų taikymą, Institucija skelbia kompetentingoms institucijoms ar finansų rinkų dalyviams skirtas gaires ir rekomendacijas.

1a.
     
  Atitinkamais atvejais Institucija vykdo atviras viešąsias konsultacijas dėl gairių ir rekomendacijų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą. Be to, jei tinkama, Institucija prašo 22 straipsnyje nurodytos Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo. Šios konsultacijos, nagrinėjimas, nuomonės ir patarimai turi būti proporcingi gairių ar rekomendacijų apimčiai, pobūdžiui ir poveikiui.

2.
     Kompetentingos institucijos
  ir finansų rinkų dalyviai
  deda visas pastangas, siekdami laikytis tų gairių ir rekomendacijų.

Per du mėnesius po to, kai paskelbiama gairė ar rekomendacija, kiekviena kompetentinga institucija patvirtina, kad ji ketina laikytis tos gairės ar rekomendacijos
  . Jei kompetentinga institucija
  neketina laikytis gairės ar rekomendacijos
  , ji praneša
  apie tai
  Institucijai
  ir pateikia
  priežastis.
  Institucija skelbia šias priežastis.

Jei kompetetinga institucija nesilaiko gairės ar rekomendacijos, Institucija viešai apie tai paskelbia.

Institucija gali kiekvienu konkrečiu atveju spręsti, ar skelbti kompetentingos institucijos pateiktas priežastis, dėl kurių nesilaikoma gairės ar rekomendacijos. Kompetentingai institucijai iš anksto pranešama apie tokį paskelbimą.

Jei to reikalaujama gairėje ar rekomendacijoje, finansų rinkos dalyviai kartą per metus aiškiai ir išsamiai praneša, ar jie laikosi minėtosios gairės ar rekomendacijos.

2a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją apie parengtas gaires ir rekomendacijas, nurodydama, kuri kompetentinga institucija jų nesilaikė, ir pateikdama informaciją apie tai, kaip Institucija ketina užtikrinti, kad kompetentinga institucija ateityje laikytųsi jos rekomendacijų ir gairių.

9 straipsnis

Sąjungos teisės pažeidimas

1.   Jeigu kompetentinga institucija ▐
  netaiko
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų, įskaitant pagal 7 ir 7e straipsnius nustatytus reguliavimo ir įgyvendinimo tecninius standartus, arba juos taiko tokiu būdu, kad pažeidžia Sąjungos teisę
  , visų pirma neužtikrina, kad finansų rinkų dalyviai atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus, Institucija naudojasi įgaliojimais, nustatytais šio straipsnio 2, 3 ir 6 dalyse.

2.   Vienos ar daugiau kompetentingų institucijų
  ,
  Komisijos,
  Europos Parlamento, Tarybos ir Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės
  prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali ištirti tariamą
  Sąjungos
  teisės
  pažeidimą ar netaikymą
  , pranešusi apie tai susijusiai kompetentingai institucijai.

2a.
     Nepažeisdama 20 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, kompetetinga institucija
  nedelsdama
  ▐
  pateikia
  Institucijai visą informaciją, kuri, Institucijos nuomone, yra būtina tyrimui atlikti.

3.   Ne vėliau kaip per du mėnesius nuo tyrimo pradžios Institucija gali pateikti susijusiai kompetentingai institucijai rekomendaciją ir joje nurodyti veiksmus, kurių būtina imtis siekiant laikytis
  Sąjungos
  teisės.

Gavusi rekomendaciją, kompetentinga institucija per dešimt darbo dienų praneša Institucijai apie priemones, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, kad užtikrintų Bendrijos teisės laikymąsi.

4.   Jeigu, gavusi Institucijos rekomendaciją, kompetentinga institucija per vieną mėnesį neužtikrino
  Sąjungos
  teisės laikymosi, Komisija, gavusi Institucijos pranešimą arba savo iniciatyva gali
  pateikti oficialią nuomonę
  ,
  kurioje
  kompetentingai institucijai būtų nurodyta imtis reikalingų veiksmų, kad būtų laikomasi
  Sąjungos
  teisės.
  Komisijos oficialioje nuomonėje atsižvelgiama į Institucijos rekomendaciją.

Tokią
  oficialią nuomonę
  Komisija
  pateikia
  ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo dienos. Šį laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu.

▐

Institucija ir kompetentingos institucijos pateikia Komisijai visą būtiną informaciją.

5.   Gavusi 4 dalyje nurodytą
  oficialią nuomonę
  , kompetentinga institucija per dešimt darbo dienų praneša Komisijai ir Institucijai apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis Komisijos
  oficialioje nuomonėje pateiktiems nurodymams įvykdyti
  .

6.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl ES veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija neįvykdo ▐ 4 dalyje
  nurodytos oficialios nuomonės
  per toje dalyje nustatytą laikotarpį ir jeigu būtina laiku ištaisyti padėtį, kai
  nevykdomi nurodymai
  , kad rinkoje būtų palaikytos ar atkurtos neutralios konkurencijos sąlygos arba užtikrintas sklandus finansų sistemos veikimas ir vientisumas, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų rinkų dalyviams, gali priimti atskirą finansų rinkų dalyviui skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad
  finansų rinkų dalyvis
  laikytųsi savo įpareigojimų pagal
  Sąjungos
  teisę.

Institucijos sprendimas turi atitikti Komisijos pagal 4 dalį
  pateiktą oficialią nuomonę
  .

7.   Pagal 6 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Imdamosi veiksmų klausimais,
  dėl kurių
  pateikta oficiali nuomonė
  pagal 4
  dalį
  arba
  priimtas sprendimas pagal
  6 dalį
  , kompetentingos institucijos turi laikytis atitinkamai oficialios nuomonės arba sprendimo.

7a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje minimoje ataskaitoje Institucija nurodo, kurios kompetentingos institucijos ir kurie finansų rinkos dalyviai nesilaikė 4 ir 6 dalyse nurodytų oficialių nuomonių ir sprendimų.

10 straipsnis

Veiksmai kritinės padėties atvejais

1.   Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali kelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos ar jos dalies stabilumui,
  Institucija aktyviai sudaro palankias sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos nacionalinės kompetentingos priežiūros institucijos, arba, jei mano esant reikalinga, juos koordinuoja
  .

Kad galėtų atlikti šią palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija turi būti išsamiai informuojama apie visus susijusius pokyčius ir jos turi būti prašoma stebėtojos teisėmis dalyvauti visuose susijusiuose nacionalinių kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.

1a.
     
  Komisija gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui, Tarybai, ESRV ar Institucijai paprašius priimt Institucijai skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis pagal šį reglamentą. Komisija peržiūri šį sprendimą mėnesio intervalais ir bet kuriuo atveju kartą per mėnesį, ir, kai tik tinkama, paskelbia, kad kritinė padėtis baigėsi.

Jeigu Komisija nustato, kad esama kritinės padėties, ji apie tai tinkamai ir nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

2.   Jei Komisija
  priima
  sprendimą pagal
  1a dalį ir išskirtinėmis aplinkybėmis būtini suderinti nacionalinių institucijų veiksmai, kad būtų reaguojama į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Europos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  , Institucija gali priimti atskirus sprendimus, kuriais reikalaujama, kad kompetentingos institucijos imtųsi būtinų veiksmų pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, kad išspręstų
  su tokiais pokyčiais susijusias
  problemas ▐, užtikrindama finansų rinkų dalyvių ir kompetentingų institucijų atitiktį tuose teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.

3.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl ES veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija neįvykdo 2 dalyje nurodyto Institucijos sprendimo per toje dalyje nustatytą laikotarpį, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų rinkų dalyviams, gali priimti atskirą finansų rinkų dalyviui skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad
  finansų rinkų dalyvis
  laikytųsi savo įpareigojimų pagal tuos teisės aktus.

4.   Pagal 3 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Bet kokie veiksmai, kurių kompetentingos institucijos imasi
  tais klausimais
  , dėl kurių priimtas sprendimas pagal 2 arba 3 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

11 straipsnis

Kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimas

1.   Nepažeidžiant 9 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, jeigu kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu tose srityse, kuriose pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo, Institucija
  savo iniciatyva ar
  vienos ar daugiau susijusių kompetentingų institucijų prašymu
  imasi vadovaujančio vaidmens, kad padėtų
  institucijoms pasiekti susitarimą
  2–4 dalyse
  nustatyta tvarka.

2.   Institucija nustato kompetentingų institucijų taikinimo terminą, atsižvelgdama į visus 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytus svarbius terminus ir į reikalo sudėtingumą bei skubumą.
  Šiame etape Institucija veikia kaip tarpininkė.

3.   Jeigu pasibaigus taikinimo etapui susijusios kompetentingos institucijos nesusitaria, Institucija
  29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priima
  sprendimą,
  pagal kurį reikalaujama išspręsti nesutarimą bei pareikalauti, kad atitinkamos kompetetingos institucijos
  imtųsi konkrečių
  joms privalomų
  veiksmų pagal
  Sąjungos
  teisę.

4.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl ES veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija nevykdo Institucijos sprendimo, taigi neužtikrina, kad finansų rinkų dalyvis laikytųsi reikalavimų, kurie jam tiesiogiai taikomi pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, Institucija
  priima
  finansų rinkų dalyviui skirtą atskirą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad
  finansų rinkų dalyvis
  laikytųsi įsipareigojimų pagal Bendrijos teisę.

4a.
     
  Pagal 4 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą. Bet kokie veiksmai, kurių kompetentingos institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 3 arba 4 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

4b.
     
  35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje pirmininkas pateikia klausimus, dėl kurių kompetentingos institucijos nesutarė, pasiektus susitarimus ir priimtus sprendimus siekiant išspręsti tokius nesutarimus
  .

11a straipsnis

Įvairių sektorių kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimas

Jungtinis komitetas remdamasis 11 ir 42 straipsniuose nustatyta tvarka sprendžia įvairių sektorių kompetentingų institucijų, apibrėžtų šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 2 straipsnio 2 dalyje, nesutarimus.

12 straipsnis

Priežiūros institucijų kolegijos

1.   Institucija padeda skatinti
  ir stebėti
  veiksmingą
  , paveikų
  ir nuoseklų
  Direktyvoje 2006/48/EB nurodytų
  priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo kolegijose darną.
  Institucijos darbuotojai turi galėti dalyvauti bet kokioje veikloje, įskaitant patikrinimus vietoje, kuriuos bendrai vykdo dvi ar daugiau kompetentingų institucijų.

2.   Institucija
  vadovauja
  priežiūros institucijų kolegijų
  veiklai
  , jeigu mano, kad tai tinkama.
  Tuo tikslu
  ji laikoma „kompetentinga institucija“, kaip apibrėžta atitinkamuose teisės aktuose.
  Ji bent:

| a) | renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą keliančios ir kritinės aplinkybės, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą keliančios ir kritinės aplinkybės, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms;

| b) | visoje Sąjungoje pradeda ir koordinuoja testavimą nepalankiausiomis sąlygomis tam, kad įvertintų finansų įstaigų, ypač nurodytų 12b straipsnyje, atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika; |
| --- | --- |

b)

visoje Sąjungoje pradeda ir koordinuoja testavimą nepalankiausiomis sąlygomis tam, kad įvertintų finansų įstaigų, ypač nurodytų 12b straipsnyje, atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika;

| c) | planuoja priežiūros veiklą ir jai vadovauja susirūpinimą keliančiose ir kritinėse situacijose, įskaitant rizikos, kurią finansų įstaigos patiria ar gali patirti, vertinimą; taip pat |
| --- | --- |

c)

planuoja priežiūros veiklą ir jai vadovauja susirūpinimą keliančiose ir kritinėse situacijose, įskaitant rizikos, kurią finansų įstaigos patiria ar gali patirti, vertinimą; taip pat

| d) | prižiūrėti kompetentingų institucijų atliekamas užduotis. |
| --- | --- |

d)

prižiūrėti kompetentingų institucijų atliekamas užduotis.

3a.
     
  Institucija gali paskelbti reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, gaires ir rekomendacijas pagal 7, 7e ir 8 straipsnių nuostatas siekdama suderinti priežiūros institucijų kolegijų vykdomą priežiūrą ir priimtą geriausią praktiką. Institucijos turi patvirtinti raštiškus susitarimus dėl kiekvienos kolegijos veiklos, kad būtų užtikrintas visų jų suderintas veikimas.

3b.
     
  Institucija, atlikdama teisiškai įpareigojantį tarpininkės vaidmenį, turėtų turėti galimybę išspręsti kompetentingų priežiūros institucijų nesutarimus 11 straipsnyje nustatyta tvarka. Jei atitinkama priežiūros institucijų kolegija negali pasiekti susitarimo, Institucijai gali priimti sprendimus dėl priežiūros, kurie taikomi tiesiogiai atitinkamai įstaigai.

12a straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.
     
  Institucija ypač didelį dėmesį turi skirti finansinių paslaugų sutrikimo rizikai, kurią (i) sukėlė visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai ir (ii) kuri gali turėti sunkių neigiamų padarinių vidaus rinkai ir realiajai ekonomikai (sisteminė rizika) ir šią riziką valdyti. Sisteminiu požiūriu tam tikru laipsniu reikšmės gali turėti bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūros.

2.
     
  Institucija, bendradarbiaudama su Europos sisteminės rizikos valdyba, parengia bendruosius kiekybinius ir kokybinius rodiklius (rizikos valdymo sistema), kuriais remiantis tarpvalstybinių finansų rinkų dalyviams, nurodytiems 12b straipsnyje, suteikiami priežiūros reitingai. Šis reitingas turi būti reguliariai peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgiama į esminius įstaigos rizikos pobūdžio pokyčius. Priežiūros reitingas turi būti esminis elementas priimant sprendimą dėl tiesioginės finansiškai silpnos įstaigos priežiūros ar įsikišimo į jos veiklą.

3.
     
  Nepažeidžiant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų nuostatų Institucija prireikus siūlo papildomus reguliavimo ir įgyvendinimo standartų projektus ir gaires bei rekomendacijas, susijusias su 12b straipsnyje nurodytomis įstaigomis.

4.
     
  Institucija vykdo tarpvalstybinių įstaigų, kurios gali kelti sisteminę riziką, kaip nustatyta 12b straipsnyje, priežiūrą. Tais atvejais Institucija veikia per kompetentingas institucijas.

5.
     
  Institucija sukuria problemų sprendimų skyrių su įgaliojimais praktiškai įgyvendinti aiškiai apibrėžtą valdymą ir krizės valdymo nuo ankstyvos intervencijos iki sprendimo bei nemokumo procedūros modus operandi ir vadovauti šioms procedūroms.

12b straipsnis

Tarpvalstybinių finansų rinkų dalyvių, kurie gali sukelti sisteminę riziką, nustatymas

1.
     
  Stebėtojų taryba, pasikonsultavusi su ESRV ir laikydamasi 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros, gali nustatyti tarpvalstybinių finansų rinkų dalyvius, kurių priežiūrą dėl jų keliamos sisteminės rizikos galbūt turėtų tiesiogiai vykdyti Institucija arba 12c straipsnyje nurodytas Problemų sprendimo skyrius.

2.
     
  Minėtųjų finansų rinkų dalyvių nustatymo kriterijai turi atitikti Finansinio stabilumo tarybos (FST), Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) nustatytus kriterijus.

12c straipsnis

Problemų sprendimo skyrius

1.
     
  Problemų sprendimo skyrius siekia išsaugoti finansinį stabilumą, mažinti plintantį blogą poveikį visai sistemai ir visai ekonomikai, kurį daro sunkumų patiriančios įstaigos, nurodytos 12b straipsnyje, ir, atsižvelgdama į proporcingumo principą, kreditorių hierarchiją ir užtikrindama vienodą tarpvalstybinį požiūrį, siekia riboti su sistemine finansų krize susijusias mokesčių mokėtojų išlaidas.

2.
     
  Problemų sprendimo skyriui suteikiami įgaliojimai atlikti 1 dalyje nurodytas užduotis tam, kad galėtų reabilituoti sunkumus patiriančias įstaigas arba nuspręsti nutraukti neperspektyvių įstaigų veiklą (kai tai būtina siekiant apriboti moralinę riziką). Be kitų veiksmų, šis skyrius galėtų reikalauti koreguoti kapitalą ar likvidumą, veiklos derinius, gerinti procesus, skirti ar keisti vadovus, rekomenduoti garantijas, paskolas ir likvidumo priemones, visišką ar dalinį pardavimą, taikyti vadinamąjį gero banko ir blogo banko modelį arba steigti laikinus bankus (angl. bridge bank), keisti skolas į nuosavą kapitalą (taikant atitinkamus apribojimus) arba laikinai perimti įstaigą valstybės nuosavybėn.

3.
     
  Problemų sprendimo skyrių sudaro Institucijos stebėtojų tarybos paskirti ekspertai, kurie turi žinių ir patirties finansų įstaigų pertvarkymo, konsolidavimo ir likvidavimo srityse.

12d straipsnis

Europos investuotojų garantijų programų sistema

1.
     
  Institucija padeda stiprinti nacionalines investuotojų kompensavimo sistemas (IKS) užtikrindama, kad šios sistemos būtų deramai finansuojamos iš finansų įstaigų, įskaitant rinkų dalyvius, kurių pagrindinė būstinė yra trečiosiose šalyse, įnašų, ir užtikrina aušto lygio visų investuotojų apsaugą naudojantis Sąjungos mastu suderinta sistema, kurią taikant nedaroma poveikio abipusės garantijos programų stabilizavimo vaidmeniui, jei jos atitinka Europos Sąjungos standartus.

2.
     
  8 straipsnis, susijęs su Institucijos įgaliojimais priimti gaires ir rekomendacijas, taikomas investuotojų garantijų sistemoms.

3.
     
  Komisija gali priimti techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, nurodytus 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose, šio reglamento 7–7d straipsniuose nustatyta tvarka.

12e straipsnis

Europos problemų sprendimo ir finansavimo tvarkos sistema

1.
     
  Turi būti sukurtas Europos vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondas siekiant didinti finansų sistemos sąnaudų internalizavimą ir padėti finansiškai silpniems tarpvalstybinių finansų rinkų dalyviams spręsti krizes. Tik vienoje valstybėje narėje veikiantys finansų rinkų dalyviai turi turėti galimybę prisidėti prie fondo. Europos vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondas turi priimti tinkamas priemones siekiant išvengti, kad dėl galimybės pasinaudoti pagalba nekiltų moralinė žala.

2.
     
  Europos vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondas finansuojamas iš tiesioginių visų pagal 12b straipsnį nustatytų tarpvalstybinių finansų rinkų dalyvių įmokų ir dalyvių, kurie nusprendė dalyvauti sistemoje pagal 1 dalį, įmokų. Šie įnašai yra proporcingi rizikos, kurią kelia kiekvienas finansų rinkų dalyvis, lygiui. Reikalaujamų įnašų lygmenys turi būti nustatomi atsižvelgiant į bendresnes ekonomines sąlygas, pvz., skolinimo pramonei ir MVĮ pajėgumus, ir finansų rinkų dalyvių būtinybę išsaugoti kapitalą ir jį panaudoti kitiems reguliavimo ir veiklos reikalavimams.

3.
     
  Europos stabilumo fondą valdo Institucijos penkeriems metams paskirta valdyba. Valdybos nariai išrenkami iš darbuotojų, kuriuos siūlo nacionalinės institucijos. Be to, Fondas įsteigia konsultacinę valdybą, kurioje dalyvauja balsavimo teisės neturintys finansų rinkų dalyvių, kurie yra Fondo nariai, atstovai. Fondo valdyba gali pasiūlyti, kad Institucija perduotų savo likvidumo valdymą gerą reputaciją turinčioms institucijoms (pvz., EIB). Šios lėšos turėtų būti investuotos į saugias ir likvidžias priemones.

13 straipsnis

Užduočių ir pareigų perdavimas

1.   Kompetentingos institucijos gali ▐ perduoti užduotis ir pareigas
  Institucijai arba
  kitoms kompetentingoms institucijoms,
  kurioms perduodamos pareigos
  ,
  sutikus, remiantis šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis
  .
  Valstybės narės gali nustatyti konkrečias nuostatas dėl perdavimo, kurios turi būti vykdomos, kol jų kompetentingos institucijos sudarys tokius susitarimus, ir gali apriboti perduodamų užduočių ir pareigų apimtį tiek, kiek tai būtina veiksmingai tarpvalstybinių finansų rinkų dalyvių ar grupių priežiūrai.

2.   Institucija
  skatina ir
  palengvina užduočių ir pareigų perdavimą tarp kompetentingų institucijų, nustatydama užduotis ir pareigas, kurios gali būti perduotos arba vykdomos bendrai, ir skatindama vadovautis gerąja patirtimi.

2a.
     
  Kai perduodamos pareigos, perskirstomos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytos kompetencijos sritys. Institucijos, kuriai perduodamos pareigos, valstybės teisė reglamentuoja procedūrą, vykdymo užtikrinimą ir administracinę bei teisminę peržiūrą, susijusią su perduodamomis pareigomis.

3.   Kompetentingos institucijos praneša Institucijai apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus. Jos pradeda vykdyti susitarimus ne anksčiau kaip po mėnesio nuo pranešimo Institucijai dienos.

Institucija per mėnesį nuo pranešimo gavimo gali pareikšti nuomonę apie numatomą susitarimą.

Institucija, pasitelkdama tinkamas priemones, skelbia visus kompetentingų institucijų sudarytus perdavimo susitarimus, kad užtikrintų atitinkamą visų susijusių šalių informavimą.

14 straipsnis

Bendri priežiūros principai

1.   Institucija aktyviai dalyvauja kuriant bendrus Europos priežiūros principus ir nuoseklią priežiūros praktiką ir užtikrinant vienodų procedūrų ir nuoseklių metodų taikymą visoje
  Europos Sąjungoje
  ir vykdo šią būtiniausią veiklą:

| a) | teikia nuomones kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

teikia nuomones kompetentingoms institucijoms;

| b) | skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų; |
| --- | --- |

b)

skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų;

| c) | padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus
  , ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ; |
| --- | --- |

c)

padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus
  , ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ;

| d) | peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus; |
| --- | --- |

d)

peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus;

| e) | rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina kompetentingas institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

e)

rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina kompetentingas institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis.

2.   Institucija gali atitinkamai rengti naujas praktines ir konvergencijos priemones, kad skatintų taikyti bendrus priežiūros metodus ir praktiką.

15 straipsnis

Kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimas

1.   Institucija periodiškai
  organizuoja ir
  atlieka tam tikros arba visos kompetentingų institucijų veiklos tarpusavio vertinimo analizę, kad dar labiau padidintų priežiūros rezultatų nuoseklumą. Tam Institucija parengia metodus, kuriuos taikant būtų galima objektyviai įvertinti ir palyginti vertinamas institucijas.
  Atliekant tarpusavio vertinimus atsižvelgiama į turimą informaciją ir jau atliktus vertinimus atitinkamos kompetentingos institucijos atžvilgiu.

2.   Atliekant tarpusavio vertinimą vertinami toliau nurodyti dalykai, bet jais neapsiribojama:

| a) | kompetentingos institucijos
  išteklių ir valdymo nuostatų,
  išteklių skyrimo ir darbuotojų kompetencijos tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose nurodytų techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų ir
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos
  išteklių ir valdymo nuostatų,
  išteklių skyrimo ir darbuotojų kompetencijos tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose nurodytų techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų ir
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius;

| b) | Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų;

| c) | tam tikrų kompetentingų institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

c)

tam tikrų kompetentingų institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms kompetentingoms institucijoms;

| d) | nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais
  ,
  kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis. |
| --- | --- |

d)

nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais
  ,
  kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis.

3.   Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali paskelbti
  gaires ir
  rekomendacijas
  , kaip nurodyta 8 straipsnyje,
  susijusioms kompetentingoms institucijoms.
  Institucija atsižvelgia į tarpusavio vertinimo rezultatus rengdama techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projektą pagal 7–7e straipsnius. Kompetentingos institucijos stengiasi atsižvelgti į Institucijos teikiamas konsultacijas. Jeigu kompetentinga institucija neatsižvelgia į tas konsultacijas, ji praneša Institucijai tokio sprendimo priežastis.

Institucija viešai paskelbia pažangiosios patirties pavyzdžius, kuriuos galima nustatyti remiantis tarpusavio vertinimu. Be to, visi kiti tarpusavio vertinimų rezultatai gali būti skelbiami viešai gavus kompetentingos institucijos, kurios tarpusavio vertinimas atliekamas, sutikimą.

16 straipsnis

Koordinavimo funkcija

Institucija atlieka bendrą kompetentingų institucijų veiklos koordinavimą, įskaitant atvejus, kai dėl nepalankių pokyčių gali kilti pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui.

Institucija remia koordinuotą
  Sąjungos
  atsaką, inter alia, šiomis priemonėmis:

| 1) | sudarydama geresnes sąlygas kompetentingoms institucijoms keistis informacija; |
| --- | --- |

1)

sudarydama geresnes sąlygas kompetentingoms institucijoms keistis informacija;

| 2) | nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms kompetentingoms institucijomis, apimtį ir
  , jei įmanoma ir tinkama,
  tikrindama jos patikimumą; |
| --- | --- |

2)

nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms kompetentingoms institucijomis, apimtį ir
  , jei įmanoma ir tinkama,
  tikrindama jos patikimumą;

| 3) | ▐ kompetentingų institucijų prašymu arba savo iniciatyva, nepažeisdama 11 straipsnio,
  vykdydama neprivalomą tarpininkavimą
  ; |
| --- | --- |

3)

▐ kompetentingų institucijų prašymu arba savo iniciatyva, nepažeisdama 11 straipsnio,
  vykdydama neprivalomą tarpininkavimą
  ;

| 4) | nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį
  ; |
| --- | --- |

4)

nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį
  ;

| 4a) | imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą; |
| --- | --- |

4a)

imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą;

| 4b) | centralizuotai kaupdama informaciją, gautą pagal 12 ir 20 straipsnius iš kompetentingų institucijų vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

4b)

centralizuotai kaupdama informaciją, gautą pagal 12 ir 20 straipsnius iš kompetentingų institucijų vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.

17 straipsnis

Rinkos pokyčių vertinimas

1.   Institucija stebi ir vertina rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje ir, jeigu būtina, praneša Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai, Europos bankininkystės institucijai, ESRV ir Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie atitinkamas mikrolygio rizikos ribojimo tendencijas, galimą riziką ir silpnąsias vietas.
  Institucija į savo vertinimą įtraukia rinkų, kuriose finansų rinkų dalyviai veikia, ekonominę analizę ir galimų rinkos pokyčių poveikio jiems vertinimą.

1a.
     ▐ Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja ▐ finansų rinkų dalyvių atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams
  Sąjungos
  masto vertinimus. Tam Institucija parengia šias kompetentingoms institucijoms taikyti skirtas priemones:

| a) | bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiro pagrindinio finansų rinkų dalyvio finansinei padėčiai; |
| --- | --- |

a)

bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiro pagrindinio finansų rinkų dalyvio finansinei padėčiai;

| b) | bendrus metodus, kaip pranešti apie šių ▐ finansų rinkų dalyvių atsparumo vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

b)

bendrus metodus, kaip pranešti apie šių ▐ finansų rinkų dalyvių atsparumo vertinimų rezultatus;

| ba) | bendrus metodus, kaip vertinti ypatingų produktų ir paskirstymo procesų poveikį rinkos dalyvio finansinei pozicijai ir indėlininkų, investuotojų ir vartotojų informavimui. |
| --- | --- |

ba)

bendrus metodus, kaip vertinti ypatingų produktų ir paskirstymo procesų poveikį rinkos dalyvio finansinei pozicijai ir indėlininkų, investuotojų ir vartotojų informavimui.

2.   Nepažeisdama Reglamente (EB) Nr. .../2010 [ESRV] nustatytų ESRV užduočių, Institucija mažiausiai kartą per metus ir, jeigu reikia, dažniau teikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV tendencijų, galimos rizikos ir silpnųjų vietų vertinimus pagal kompetenciją.

Institucija įtraukia į šiuos vertinimus pagrindinės rizikos ir silpnųjų vietų klasifikaciją ir, jeigu būtina, rekomenduoja, kokių prevencinių ar taisomųjų veiksmų reikėtų imtis.

3.   Glaudžiai bendradarbiaudama su Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija bei Europos bankininkystės institucija
  , pasitelkdama Jungtinį komitetą,
  Institucija užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pokyčius, riziką ir silpnąsias vietas visuose sektoriuose.

18 straipsnis

Tarptautiniai santykiai

1.
     Nepažeisdama
  Sąjungos
  institucijų
  ir valstybių narių
  kompetencijos, Institucija gali plėtoti ryšius
  ir sudaryti administracinius susitarimus
  su ▐ priežiūros institucijomis
  , tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis
  .
  Pagal šiuos susitarimus nenustatomos teisinės prievolės Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms ir neužkertamas kelias valstybėms narėms ir kompetentingoms jų institucijoms sudaryti dvišalius ar daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis.

2.
     Institucija padeda rengti su trečiųjų šalių priežiūros tvarka susijusius sprendimus dėl lygiavertiškumo pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.

3.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija pateikia administracinius susitarimus, dėl kurių susitarta su tarptautinėmis organizacijomis ar trečiųjų šalių administracijomis, ir teikia pagalbą rengiant sprendimus dėl lygiavertiškumo.

19 straipsnis

Kitos užduotys

1.   Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali teikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomones visais su jos kompetencijos sritimi susijusiais klausimais.

1a.
     
  Tais atvejais, kai Institucija techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projekto nepateikia iki termino, nustatyto 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, arba kai terminas nenustatytas, Komisija gali paprašyti tokio projekto ir nustatyti jo pateikimo terminą.

Komisija, atsižvelgiant į klausimo skubumą, prašo techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projektą pateikti prieš terminą, nustatytą 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose. Tokiu atveju Komisija pateikia atitinkamą pagrindimą.

2.   Riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo, kuriam taikoma Direktyva 2007/44/EB
  ir kuriam toje direktyvoje reikalaujama dviejų ar daugiau valstybių narių kompetentingų institucijų konsultacijų
  , srityje Institucija gali ▐
  vienos iš atitinkamų
  kompetentingų institucijų prašymu priimti ir skelbti nuomonę dėl riziką ribojančio vertinimo
  , bet nesusijusio su Direktyvos 2006/48/EB 19a straipsnio 1 dalies e punkte nustatytais kriterijais
  .
  Nuomonė skelbiama greitai ir bet kuriuo atveju prieš pasibaigiant Direktyvoje 2007/44/EB nustatytam vertinimo laikotarpiui
  . 20 straipsnis taikomas
  sritims, dėl kurių Institucija gali priimti nuomonę
  .

20 straipsnis

Informacijos rinkimas

1.   Institucijai paprašius,
  valstybių narių
  kompetentingos institucijos ▐ teikia Institucijai visą šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti būtiną informaciją
  , jeigu adresatas turi juridinę teisę susipažinti su atitinkamais duomenimis ir su sąlyga, kad prašymas pateikti informaciją būtinas atsižvelgiant į tos pareigos pobūdį
  .

1a.
     Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją reguliariais intervalais.
  Šiems prašymams, jei įmanoma, naudojamos bendros ataskaitų teikimo formos.

1b.
     
  Bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija gali teikti visą informaciją, kurios reikia, kad ši kompetentinga institucija galėtų vykdyti savo funkcijas laikydamasi profesinės paslapties prievolių, nustatytų šį sektorių reglamentuojančiuose teisės aktuose ir 56 straipsnyje.

1c.
     
  Prieš prašydama informacijos pagal šį straipsnį ir siekdama išvengti įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, Institucija pirmiausia atsižvelgia į turimus svarbius statistinius duomenis, surinktus, išplatintus ir parengtus Europos statistikos sistemos bei Europos centrinių bankų sistemos.

2.   Jei šios informacijos nėra arba kompetentingos institucijos ir kitos valstybių narių valdžios institucijos nepateikia jos jos laiku, Institucija gali
  pateikti tinkamai pagrįstą ir
  motyvuotą prašymą
  kitoms priežiūros institucijoms, atitinkamos valstybės narės finansų ministerijai, jei ji disponuoja su rizikos ribojimu susijusia informacija, centriniam bankui ar statistikos biurui
  .

2a.
     
  Jei šios informacijos nėra arba ji pagal 1, 1a, 1b, 1c ar 2 dalį nepateikiama laiku, Institucija gali pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą tiesiogiai atitinkamiems finansų rinkų dalyviams. Motyvuotame prašyme paaiškinama, kodėl reikalingi duomenys apie atitinkamą atskirą finansų rinkų dalyvį.

Apie prašymus Institucija praneša atitinkamoms kompetentingoms institucijoms pagal 2 ir 2a dalis.

Institucijai paprašius, kompetentingos institucijos ▐ padeda Institucijai rinkti tokią informaciją.

3.   Institucija gali naudoti
  pagal šį straipsnį
  gautą konfidencialią informaciją tik šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti.

21 straipsnis

Santykiai su ESRV

1.   Institucija glaudžiai
  ir reguliariai
  bendradarbiauja su ESRV.

2.   
  Institucija
  reguliariai teikia ESRV naujausią valdybos užduotims atlikti būtiną informaciją. ESRV pateikus motyvuotą prašymą, kaip nurodyta Reglamento
  (ES)
  Nr. .../
  2010
  [ESRV] [15] straipsnyje, jai nedelsiant pateikiami visi jos užduotims atlikti būtini duomenys, kurie nepateikti santraukos ar suvestinės forma.
  Institucija bendradarbiaudama su ESRV parengia atitinkamas slaptos informacijos, ypač susijusios su atskirais finansų rinkų dalyviais, perdavimo vidaus procedūras.

3.   Vadovaudamasi 4 ir 5 dalimis, Institucija užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų dėl ESRV įspėjimų ir rekomendacijų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. .../2010 [ESRV] [16] straipsnyje.

4.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos Institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija nedelsdama sušaukia stebėtojų tarybos posėdį ir įvertina tokio įspėjimo ar rekomendacijos poveikį savo užduočių atlikimui.

Laikydamasi atitinkamos sprendimų priėmimo tvarkos, Institucija priima sprendimą dėl
  bet kokių
  veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal jai šiuo reglamentu suteiktus įgaliojimus siekiant išspręsti įspėjimuose ir rekomendacijose nustatytus klausimus.

Jeigu Institucija nesiima tolesnių priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  ESRV tokio sprendimo priežastis.

5.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos kompetentingai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija, kai tinka, pasinaudoja jai šiuo reglamentu suteiktais įgaliojimais siekdama užtikrinti, kad laiku būtų imtasi tolesnių veiksmų.

Jeigu adresatas ketina nesilaikyti ESRV rekomendacijos, jis nurodo to priežastis stebėtojų tarybai ir jas apsvarsto.

Teikdama
  Tarybai ir
  ESRV informaciją pagal Reglamento
  (ES)
  Nr. .../2010 [ESRV] [17] straipsnį, kompetentinga institucija deramai atsižvelgia į stebėtojų tarybos nuomonę.

6.   Atlikdama šiame reglamente nustatytas užduotis, Institucija kiek tik įmanoma atsižvelgia į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas.

22 straipsnis

Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė

1.   Siekiant padėti sudaryti sąlygas konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis Institucijos užduotims svarbiose srityse, įsteigiama Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė.
  Su Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupe konsultuojamasi dėl veiksmų, kurių imamasi pagal 7 straipsnį dėl techninių reguliavimo standartų ir techninių įgyvendinimo standartų, ir, prireikus bei jei tie veiksmai nesusiję su atskirais finansų rinkų dalyviais, pagal 8 straipsnį dėl gairių ir rekomendacijų. Jei būtina skubiai imtis veiksmų ir konsultacijos tampa neįmanomos, kiek įmanoma greičiau informuojama Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė.

Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė susitinka bent keturis kartus per metus.

2.   Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupę sudaro 30 narių, kurie skiriami užtikrinant proporcingą
  Sąjungos
  ▐
  investicinių įmonių,
  jų darbuotojų atstovų
  , taip pat vartotojų, bankininkystės
  paslaugų naudotojų ir MVĮ įgaliotinių
  atstovavimą.
  Ne mažiau kaip penki nariai yra nepriklausomi aukšto lygio mokslininkai. Finansų rinkų dalyviams atstovaujančių narių skaičius yra ne didesnis kaip 10 narių.

3.   Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės narius skiria Institucijos stebėtojų taryba, atsižvelgdama į susijusių suinteresuotųjų šalių pasiūlymus.

Priimdama sprendimą, stebėtojų taryba kiek įmanoma stengiasi užtikrinti tinkamą geografinę
  ir lyčių
  pusiausvyrą ir atstovavimą suinteresuotosioms šalims iš visos
  Europos Sąjungos
  .

4.
     Institucija ▐ Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupei
  suteikia visą būtiną informaciją ir užtikrina
  deramas sekretoriato paslaugas.

▐
  Nustatomos tinkamos suinteresuotųjų šalių grupės narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, kelionės išlaidų kompensacijos .Grupė gali sudaryti darbo grupes dėl techninių klausimų.
  Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės nariai eina savo pareigas pustrečių metų, o šiam laikotarpiui pasibaigus rengiama nauja atrankos procedūra.

Nariai pareigas gali eiti dvi kadencijas iš eilės.

5.   Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė gali teikti Institucijai nuomones ir patarimus bet kokiu su Institucijos užduotimis susijusiu klausimu,
  ypatingą dėmesį skirdama
  7
  –7e
  ,
  8, 14, 15
  ir
  17 straipsniuose nurodytoms užduotims
  .

6.   Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupė priima savo darbo tvarkos taisykles
  , remdamasi dviejų trečdalių narių susitarimu
  .

7.   Institucija viešai skelbia Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupės nuomones ir patarimus bei konsultacijų su ja rezultatus.

23 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.   Jeigu valstybė narė mano, kad pagal
  10 straipsnio 2 dalį arba pagal
  11 straipsnį priimtas sprendimas
  daro tiesioginę ir labai didelę neigiamą įtaką jos
  fiskalinei atsakomybei,
  ji per dešimt darbo dienų nuo pranešimo kompetentingai institucijai apie Institucijos sprendimą dienos praneša Institucijai ir Komisijai ir Europos Parlamentui
  ,
  kad kompetentinga institucija sprendimo neįgyvendins. Valstybė narė savo pranešime pagrindžia tokį sprendimą ir pateikia poveikio vertinimą nurodydama, kiek sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę.

2.   Institucija per mėnesį nuo valstybės narės pranešimo gavimo dienos praneša valstybei narei, ar patvirtina savo sprendimą, ar jį pakeičia arba panaikina.

Jeigu Institucija patvirtina savo sprendimą
  arba jį pakeičia
  , Taryba ▐
  priima sprendimą, ar Institucijos sprendimas turėtų būti patvirtintas, ar panaikintas
  .
  Sprendimas dėl Institucijos sprendimo patvirtinimo priimamas paprasta narių balsų dauguma. Sprendimas dėl Institucijos sprendimo panaikinimo priimamas kvalifikuotąja narių balsų dauguma. Nė vienu iš šių atvejų neturi būti atsižvelgiama į susijusių narių balsavimą.

3.   Jeigu Taryba nepriima sprendimo per dešimt darbo dienų
  10 straipsnyje nurodytu atveju ir per mėnesį 11 straipsnyje nurodytu atveju
  , laikoma, kad Institucijos sprendimas patvirtintas.

3a.
     
  Jei vadovaujantis pagal 10 straipsnį priimtu sprendimu reikia panaudoti lėšas pagal 12d ar 12e straipsnį, valstybės narės gali nesikreipti į Tarybą, kad būtų patvirtintas ar panaikintas Institucijos priimtas sprendimas.

24 straipsnis

Sprendimų priėmimo procedūros

1.   Prieš priimdama
  šiame reglamente
  numatytus sprendimus, Institucija praneša
  visiems nurodytiems adresatams
  apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę šiuo klausimu, visiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą
  , sudėtingumą ir galimas pasekmes
  .
  Tai mutatis mutandis taikoma rekomendacijoms, kaip nurodyta 9 straipsnio 4 dalyje.

2.   Institucijos sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie pagrįsti.

3.   Institucijos sprendimų adresatams pranešama apie teisės gynimo priemones, kuriomis galima pasinaudoti pagal šį reglamentą.

4.   Jeigu Institucija priėmė sprendimą pagal 10 straipsnio 2 ar 3 dalį, ji peržiūri tą sprendimą tinkamais intervalais.

5.   Sprendimai, kuriuos Institucija priima pagal 9, 10 ir 11 straipsnius, skelbiami viešai ir juose nurodoma susijusios kompetentingos institucijos ar finansų rinkų dalyvių tapatybė bei pagrindinis sprendimo turinys,
  nebent toks paskelbimas prieštarautų teisėtam finansų rinkų dalyvių interesui apsaugoti savo verslo paslaptis
  arba galėtų sukelti rimtą pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Europos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  .

III   SKYRIUS

ORGANIZACIJA

1   skirsnis

Stebėtojų taryba

25 straipsnis

Sudėtis

1.   Stebėtojų tarybą sudaro:

| a) | pirmininkas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

a)

pirmininkas, kuris nebalsuoja;

| b) | nacionalinės valdžios institucijų
  ,
  kompetentingų prižiūrėti finansų rinkų dalyvius kiekvienoje valstybėje narėje, vadovai, kurie asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės valdžios institucijų
  ,
  kompetentingų prižiūrėti finansų rinkų dalyvius kiekvienoje valstybėje narėje, vadovai, kurie asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ;

| c) | vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

c)

vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja;

| d) | vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

d)

vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja;

| e) | po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja. |
| --- | --- |

e)

po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja.

1a.
     
  Stebėtojų taryba reguliariai bent du kartus per metus rengia posėdžius su Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų šalių grupe.

2.   Kiekviena kompetentinga institucija ▐ turi paskirti iš savo įstaigos ▐ aukšto lygio pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jeigu tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

2a.
     
  Valstybėse narėse, kuriose yra daugiau nei viena institucija, kompetentinga vykdyti priežiūrą pagal šį reglamentą, šios institucijos susitaria dėl bendro atstovo. Tačiau tais atvejais, kai punktas, kurį turi svarstyti stebėtojų taryba, nepriklauso nacionalinės institucijos, kuriai atstovauja 1 dalies b punkte nurodytas narys, kompetencijai, tas narys gali įtraukti atitinkamos nacionalinės institucijos atstovą, kuris nebalsuoja.

3.   Kad būtų galima veikti pagal Direktyvą 97/9/EB, 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jei tinkama, gali lydėti investuotojų
  garantijų
  sistemas kiekvienoje valstybėje narėje administruojančios atitinkamos įstaigos atstovas, kuris nebalsuoja.

4.   Stebėtojų taryba gali nuspręsti leisti posėdžiuose dalyvauti stebėtojams.

Vykdomasis direktorius gali dalyvauti stebėtojų tarybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

26 straipsnis

Vidaus komitetai ir grupės

1.   Stebėtojų taryba gali steigti vidaus komitetus ar grupes stebėtojų tarybai priskirtoms specialioms užduotims atlikti ir gali numatyti tam tikrų aiškiai apibrėžtų užduočių ir sprendimų perdavimą vidaus komitetams ar grupėms, valdybai arba pirmininkui.

2.   Siekdama 11 straipsnio tikslų, stebėtojų taryba suformuoja
  proporcingos narių sudėties nepriklausomą
  grupę
  nešališkam
  nesutarimų sprendimui palengvinti, kurią sudaro pirmininkas ir du jos nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai
  ir nėra suinteresuoti konfliktu bei neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis
  .

2a.
     
  Taikydama 11 straipsnio 2 dalį grupė pasiūlo, kad stebėtojų taryba 29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priimtų galutinį sprendimą.

2b.
     
  Stebėtojų taryba priima 2 dalyje nurodytos grupės darbo tvarkos taisykles.

27 straipsnis

Nepriklausomumas

Atlikdami šiuo reglamentu jiems skirtas užduotis, stebėtojų tarybos pirmininkas ir balsuojantys nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai vadovaudamiesi
  vien tik visos Sąjungos
  interesais, neprašo
  Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ir bet kokios kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio stebėtojų tarybos nariams jiems atliekant savo užduotis.

28 straipsnis

Užduotys

1.   Stebėtojų taryba nustato Institucijos darbo gaires ir atsako už II skyriuje nurodytų sprendimų priėmimą.

2.   Stebėtojų taryba priima nuomones, rekomendacijas ir sprendimus bei teikia patarimus, kaip nurodyta II skyriuje.

3.   Stebėtojų taryba skiria pirmininką.

4.   Kiekvienais metais iki rugsėjo 30 d. stebėtojų taryba, remdamasi valdybos pasiūlymu, priima Institucijos kitų metų darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

4a.
     
  Valdyba, atsižvelgdama į stebėtojų tarybos pasiūlymą, priima metinę Institucijos veiklos, įskaitant pirmininko pareigų atlikimą, ataskaitą, remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, ir kasmet iki birželio 15 d. perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Ataskaita paskelbiama viešai.

5.   Stebėtojų taryba priima daugiametę Institucijos darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Daugiametė darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

6.   Stebėtojų taryba
  priima biudžetą
  ▐ pagal 49 straipsnį.

7.   Stebėtojų taryba naudojasi įgaliojimais taikyti drausmines priemones pirmininkui ir vykdomajam direktoriui ir gali pašalinti juos iš pareigų pagal atitinkamai 33 straipsnio 5 dalį arba 36 straipsnio 5 dalį.

29 straipsnis

Sprendimų priėmimas

1.   Stebėtojų taryba priima
  sprendimus
  paprasta
  savo
  narių balsų dauguma
  remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“
  .

Dėl 7 ir 8 straipsniuose nurodytų aktų ir priemonių bei sprendimų, priimamų pagal VI skyrių, bei nukrypstant nuo pirmos pastraipos, stebėtojų taryba priima sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Dėl sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas laikomas priimtu, jeigu jis patvirtinamas paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai jis atmetamas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Visų kitų sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta stebėtojų tarybos narių balsų dauguma remiantis principu „kiekvienam po vieną balsą“.

2.   Stebėtojų tarybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba trečdalio jos narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

3.   Stebėtojų taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

4.   Darbo tvarkos taisyklėse išsamiai nustatoma balsavimo tvarka, įskaitant tam tikrais atvejais taisykles dėl kvorumo. Nebalsuojantys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką ir vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose stebėtojų tarybos diskusijose, susijusiose su atskirais finansų rinkų dalyviais, nebent 61 straipsnyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose būtų nustatyta kitaip.

2   skirsnis

Valdyba

30 straipsnis

Sudėtis

1.   Valdybą sudaro pirmininkas ▐ ir stebėtojų tarybos
  balsuojančių narių
  iš
  stebėtojų tarybos
  narių išrinkti
  dar šeši
  nariai.

Kiekvienas narys, išskyrus pirmininką, turi pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti valdybos narį, jei tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

Stebėtojų tarybos išrinktų narių kadencija trunka pustrečių metų. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.
  Valdybos sudėtis subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Europos Sąjungą. Kadencijos iš dalies sutampa, ir taikoma tinkama rotacijos tvarka.

2.   Valdybos sprendimai priimami dalyvaujančių narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.

Vykdomasis direktorius
  ir Komisijos atstovas
  dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

Komisijos atstovas turi teisę balsuoti 49 straipsnyje nurodytais klausimais.

Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

3.   Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba mažiausiai trečdalio narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

Valdyba susirenka prieš kiekvieną stebėtojų tarybos posėdį ir taip dažnai, kaip būtina.
  Valdyba susirenka į ▐ posėdžius bent
  penkis
  kartus per metus.

4.   Atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, valdybos nariams gali padėti patarėjai ar ekspertai.
  Nebalsuojantys nariai, išskyrus vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose valdybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis.

31 straipsnis

Nepriklausomumas

Valdybos nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai vadovaudamiesi
  vien tik visos Sąjungos
  interesais, neprašo jokių Sąjungos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Nei viena valstybė narė, nei Europos Sąjungos institucija ar organas, nei kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nesiekia daryti įtakos valdybos nariams.

32 straipsnis

Užduotys

1.   Valdyba užtikrina, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų pagal šį reglamentą jai skirtas užduotis.

2.   Valdyba siūlo metinę ir daugiametę darbo programą, kurią priima stebėtojų taryba.

3.   Valdyba naudojasi savo biudžeto įgaliojimais pagal 49 ir 50 straipsnius.

4.   Valdyba priima Institucijos darbuotojų politikos planą ir pagal 54 straipsnio 2 dalį – būtinas Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – tarnybos nuostatai) įgyvendinimo priemones.

5.   Valdyba priima specialias nuostatas dėl teisės susipažinti su Institucijos dokumentais pagal 58 straipsnį.

6.   Valdyba
  , remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, pateikia
  metinę Institucijos veiklos
  , įskaitant pirmininko pareigų atlikimą,
  ataskaitą
  stebėtojų tarybai, kuri ją patvirtina
  ir
  pateikia
  ▐ Europos Parlamentui ▐.

7.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

8.   Valdyba skiria ir šalina apeliacinės tarybos narius pagal 44 straipsnio 3 dalį ir 44 straipsnio 5 dalį.

3   skirsnis

Pirmininkas

33 straipsnis

Skyrimas ir užduotys

1.   Institucijai atstovauja pirmininkas, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

Pirmininkas atsako už stebėtojų tarybos darbo parengimą ir pirmininkauja stebėtojų tarybos bei valdybos posėdžiams.

2.   Pirmininką skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą bei su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  , kurią rengia ir kuriai vadovauja Komisija
  .

Komisija pateikia Europos Parlamentui trumpąjį trijų kandidatų sąrašą. Surengęs šių kandidatų klausymus, Europos Parlamentas išrenka vieną iš tų kandidatų. Tokiu būdu atrinktą kandidatą skiria stebėtojų taryba.

Stebėtojų taryba taip pat iš savo narių išrenka pakaitinį narį, kuris atliktų pirmininko pareigas jam nesant.
  Pakaitinis narys negali būti valdybos narys.

3.   Pirmininko kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki pirmininko penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas.

5.   
  Pirmininką gali pašalinti
  iš pareigų tik
  Europos Parlamentas remdamasis
  stebėtojų tarybos sprendimu ▐.

Pirmininkas negali trukdyti stebėtojų tarybai svarstyti su pirmininku susijusius klausimus, visų pirma dėl būtinybės pašalinti jį (arba ją) iš pareigų, ir nedalyvauja su tokiu klausimu susijusiuose svarstymuose.

34 straipsnis

Nepriklausomumas

Nepažeidžiant stebėtojų tarybos vaidmens pirmininko užduočių atžvilgiu, pirmininkas neprašo Bendrijos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir bet kokia kita viešoji ar privačioji įstaiga nesiekia daryti poveikio pirmininkui jam vykdant savo pareigas.

Vadovaujantis 54 straipsnyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigusiam tarnybą pirmininkui toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

35 straipsnis

Ataskaita

1.   Europos Parlamentas
  ir Taryba
  gali pakviesti pirmininką ar jo (jos) pakaitinį narį, visiškai paisydamas jo (jos) nepriklausomumo, ▐ daryti pareiškimą
  . Pirmininkas daro pareiškimą Europos Parlamente
  ir
  paprašius atsako į visus jo
  narių pateiktus klausimus.

2.   
  Paprašius ir ne vėliau kaip 15 dienų prieš darydamas 1 dalyje nurodytą pareiškimą, pirmininkas raštu atsiskaito Europos Parlamentui apie Institucijos veiklą.

2a.
     
  Kartu 7a–7e, 8, 9, 10, 11a ir 18 straipsniuose nurodyta informacija, ataskaitoje taip pat pateikiama bet kokia atitinkama informacija, kurios ad hoc prašo Europos Parlamentas.

4   skirsnis

Vykdomasis direktorius

36 straipsnis

Skyrimas

1.   Institucijai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų rinkų dalyvių ir rinkų išmanymą, su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį bei valdymo patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  , po to, kai patvirtina Europos Parlamentas
  .

3.   Vykdomojo direktoriaus kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki vykdomojo direktoriaus penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba atlieka įvertinimą.

Stebėtojų taryba visų pirma įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją.

5.   Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik stebėtojų tarybos sprendimu.

37 straipsnis

Nepriklausomumas

Nepažeidžiant atitinkamų valdybos ir stebėtojų tarybos vaidmenų vykdomojo direktoriaus užduočių atžvilgiu, vykdomasis direktorius neprašo nurodymų iš jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar Institucijai nepriklausančio asmens ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio vykdomajam direktoriui jam vykdant savo pareigas.

Vadovaujantis 54 straipsnyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigusiam tarnybą vykdomajam direktoriui toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

38 straipsnis

Užduotys

1.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos valdymą ir rengia valdybos darbą.

2.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos metinės darbo programos įgyvendinimą vadovaujant stebėtojų tarybai ir kontroliuojant valdybai.

3.   Vykdomasis direktorius imasi būtinų priemonių Institucijos veikimui užtikrinti pagal šį reglamentą, visų pirma priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus.

4.   Vykdomasis direktorius rengia daugiametę darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

5.   Vykdomasis direktorius kasmet iki birželio 30 d. parengia kitų metų Institucijos darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

6.   Vykdomasis direktorius parengia preliminarų Institucijos biudžeto projektą pagal 49 straipsnį ir vykdo Institucijos biudžetą pagal 50 straipsnį.

7.   Vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia ▐ ataskaitos projektą, kuriame yra skirsnis apie Institucijos reguliavimo ir priežiūros veiklą ir skirsnis apie finansinius ir administracinius reikalus.

8.   Vykdomasis direktorius Institucijos darbuotojų atžvilgiu naudojasi 54 straipsnyje nustatytais įgaliojimais ir tvarko darbuotojų reikalus.

IV   SKYRIUS

EUROPOS FINANSŲ PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ SISTEMA

1
     
  skirsnis

Europos priežiūros
  institucija (Jungtinis komitetas)

40 straipsnis

Steigimas

1.   Šiuo reglamentu
  įsteigiama Europos priežiūros institucija (Jungtinis
  komitetas
  )
  .

2.   Jungtinis komitetas veikia kaip forumas, kuriame Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja
  su kitomis EPI
  ir užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose
  , visų pirma susijusiuose su:

| — | finansiniais konglomeratais; |
| --- | --- |

—

finansiniais konglomeratais;

| — | apskaita ir auditu; |
| --- | --- |

—

apskaita ir auditu;

| — | finansinio stabilumo srityje atliekamomis riziką ribojančių mikrorodiklių analizėmis, susijusiomis su tarpsektoriniais pokyčiais, rizika ir trūkumais; |
| --- | --- |

—

finansinio stabilumo srityje atliekamomis riziką ribojančių mikrorodiklių analizėmis, susijusiomis su tarpsektoriniais pokyčiais, rizika ir trūkumais;

| — | mažmeniniais investiciniais produktais; |
| --- | --- |

—

mažmeniniais investiciniais produktais;

| — | kovos su pinigų plovimu priemonėmis; taip pat |
| --- | --- |

—

kovos su pinigų plovimu priemonėmis; taip pat

| — | keitimusi informacija su Europos sisteminės rizikos valdyba, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu. |
| --- | --- |

—

keitimusi informacija su Europos sisteminės rizikos valdyba, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu.

3.   
  Jungtiniam komitetui Europos priežiūros institucijos paskiria darbuotojus, kurie vykdo sekretoriato veiklą.
  Institucija skiria pakankamai išteklių ▐ administravimo, infrastruktūros ir veiklos
  išlaidoms padengti
  .

40a straipsnis

Priežiūra

Jei finansų įstaiga veikia įvairiuose sektoriuose, Jungtinis komitetas sprendžia nesutarimus pagal šio reglamento 42 straipsnį.

41 straipsnis

Sudėtis

1.   Jungtinį komitetą sudaro ▐ Europos
  priežiūros institucijų
  pirmininkai ir, kai taikoma, pagal 43 straipsnį įsteigto pakomitečio pirmininkas.

2.   Vykdomasis direktorius,
  Komisijos atstovas
  ir ESRV kviečiami į
  Jungtinio
  komiteto valdybos, taip pat 43 straipsnyje minėtų pakomitečių posėdžius kaip stebėtojai.

3.   
  Jungtinio
  komiteto pirmininkas skiriamas iš Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkų metinės rotacijos principu.
  Pagal šio straipsnio 3 dalį paskirtas Jungtinio komiteto pirmininkas taip pat skiriamas Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotoju
  .

4.   
  Jungtinis
  komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas paskelbia. Taisyklėse gali būti nurodyti papildomi
  Jungtinio
  komiteto posėdžių dalyviai.

Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas susitinka bent kartą per du mėnesius.

42 straipsnis

Bendrosios pozicijos ir bendrieji aktai

Vykdydama II skyriuje nustatytas užduotis, visų pirma susijusias su Direktyvos 2002/87/EB įgyvendinimu, Institucija, kai tinka, siekia suformuoti bendrą poziciją su atitinkamai Europos
  priežiūros
  institucija
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  ir Europos
  priežiūros
  institucija
  (bankininkystė)
  .

Aktus pagal šio reglamento 7, 9, 10 arba 11 straipsnius, kurie yra susiję su Direktyvos 2002/87/EB ir bet kurio kito šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto teisės akto taikymu, kuris taip pat patenka į ▐ Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  ar Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai priima atitinkamai Institucija, ▐ Europos
  priežiūros
  institucija
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  ir Europos
  priežiūros
  institucija
  (bankininkystė)
  .

43 straipsnis

Pakomitečiai

1.
     Siekiant 42 straipsnio tikslų įsteigiamas
  Jungtinio
  komiteto finansinių konglomeratų pakomitetis.

2.
     Tą pakomitetį sudaro 41 straipsnio 1 dalyje minėti asmenys ir vienas kiekvienos valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos dabartinio personalo aukšto lygio atstovas.

3.
     Pakomitetis iš savo narių išsirenka pirmininką, kuris taip pat yra
  Jungtinio
  komiteto narys.

4.
     Jungtinis komitetas gali steigti papildomų pakomitečių.

3   skirsnis

Apeliacinė taryba

44 straipsnis

Sudėtis

1.   Apeliacinė taryba – jungtinė
  trijų
  Europos
  priežiūros institucijų
  įstaiga.

2.   Apeliacinę tarybą sudaro šeši nariai ir šeši pakaitiniai nariai, kurie
  turi būti geros reputacijos bei
  turi turėti
  dokumentais pagrįstų
  atitinkamų žinių ir
  profesinės
  patirties
  , įskaitant patirtį priežiūros klausimais, įgytos pakankamai aukštu lygiu bankininkystės, draudimo, vertybinių popierių ar kitų finansinių paslaugų srityje,
  tačiau tai negali būti dabartiniai kompetentingų institucijų ar kitų Institucijos veikloje dalyvaujančių nacionalinių ar
  Europos Sąjungos
  įstaigų darbuotojai.
  Dauguma apeliacinės tarybos narių turi pakankamai teisės žinių, kad galėtų teikti profesionalias teisines konsultacijas Institucijos įgaliojimų vykdymo klausimais.

Apeliacinė taryba skiria savo pirmininką.

Apeliacinės tarybos sprendimai priimami bent keturių iš šešių jos narių balsų dauguma.
  Tais atvejais, kai apskųstam sprendimui taikomas šis reglamentas, šiai keturių narių daugumai turi priklausyti bent vienas iš dviejų Institucijos paskirtų apeliacinės tarybos narių.

Apeliacinę tarybą prireikus sušaukia jos pirmininkas.

3.   Du apeliacinės tarybos narius ir du pakaitinius narius iš Komisijos pasiūlyto trumpojo sąrašo, sudaryto po viešo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, skiria Institucijos valdyba, prieš tai pasitarusi su stebėtojų taryba.

Kiti nariai skiriami pagal Reglamentą (EB) Nr. .../2010 [
  EBI
  ] ir Reglamentą (EB) Nr. .../2010 [
  EVPRI
  ].

4.   Apeliacinės tarybos narių kadencija trunka penkerius metus. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.

5.   Institucijos valdybos paskirtas apeliacinės tarybos narys negali būti pašalintas iš pareigų savo kadencijos laikotarpiu, nebent jis pripažintas kaltu dėl rimto nusižengimo ir valdyba, pasitarusi su stebėtojų taryba, priima atitinkamą sprendimą.

6.   ▐ Europos bankininkystės institucija
  ,
  ▐ Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, pasitelkdamos Jungtinį komitetą,
  užtikrina tinkamą apeliacinės tarybos veiklos paramą ir sekretoriato paslaugas.

45 straipsnis

Nepriklausomumas ir nešališkumas

1.   Apeliacinės tarybos nariai priima sprendimus nepriklausomai. Jų nevaržo jokie nurodymai. Jie negali eiti jokių kitų pareigų Institucijoje, jos valdyboje ar jos stebėtojų taryboje.

2.   Apeliacinės tarybos nariai negali dalyvauti jokiame apeliaciniame procese, jeigu yra kaip nors asmeniškai juo suinteresuoti arba jeigu anksčiau dalyvavo procese kaip vienos iš proceso šalių atstovai, arba jeigu dalyvavo priimant skundžiamą sprendimą.

3.   Jeigu kuris nors apeliacinės tarybos narys dėl vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba dėl bet kokios kitos priežasties mano, kad kolega narys neturėtų dalyvauti kuriame nors apeliaciniame procese, jis atitinkamai informuoja apeliacinę tarybą.

4.   Bet kuri apeliacinio proceso šalis gali paprieštarauti apeliacinės tarybos nario dalyvavimui, remdamasi bet kuria iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba įtarusi apeliacinės tarybos narį šališkumu.

Prieštaravimo pagrindas negali būti narių pilietybė ir nėra priimtinas, jeigu apeliacinio proceso šalis, nors ir žinojusi apie esamą pagrindą prieštarauti, vis dėlto ėmėsi kitokios procesinės priemonės, o ne prieštaravo apeliacinės tarybos sudėčiai.

5.   Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais, nedalyvaujant susijusiam nariui.

Tam sprendimui priimti susijusį narį apeliacinėje taryboje pakeičia jo pakaitinis narys, nebent jis atsidurtų panašioje padėtyje. Tokiu atveju pirmininkas paskiria pavaduojantį asmenį iš turimų pakaitinių narių.

6.   Apeliacinės tarybos nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai ir vadovautis viešaisiais interesais.

Tam jie pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kuriose nurodo, kad neturi jokių interesų, kurie gali būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui, arba kokių nors tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui.

Tos deklaracijos raštu pateikiamos kasmet ir skelbiamos viešai.

V   SKYRIUS

TEISĖS GYNIMO PRIEMONĖS

46 straipsnis

Apeliaciniai skundai

1.   Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, įskaitant kompetentingas institucijas, gali pateikti apeliacinį skundą dėl 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodyto Institucijos sprendimo ir dėl bet kokio kito Institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus priimto sprendimo, skirto tam asmeniui, arba dėl sprendimo, kuris, nors ir skirtas kitam asmeniui, yra tiesiogiai ir konkrečiai susijęs su tuo asmeniu.

2.   Apeliacinis skundas kartu su jo pagrindimu Institucijai pateikiamas raštu per du mėnesius nuo pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dienos arba, jei tai nebuvo padaryta, per du mėnesius nuo tos dienos, kai Institucija paskelbė sprendimą.

Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl apeliacinio skundo per du mėnesius nuo jo pateikimo.

3.   Jeigu apeliacinis skundas pateiktas pagal 1 dalį, sprendimo vykdymas nesustabdomas.

Tačiau apeliacinė taryba gali sustabdyti ginčijamo sprendimo taikymą, jeigu mano, kad to reikia dėl susiklosčiusių aplinkybių.

4.   Jeigu skundas priimtinas, apeliacinė taryba tiria, ar jis tinkamai pagrįstas.
  Ji
  kviečia apeliacinio proceso šalis per nustatytus laikotarpius pateikti pastabas dėl jos pateiktų pranešimų arba dėl kitų apeliacinio proceso šalių pateiktų pranešimų. Apeliacinio proceso šalys turi teisę pateikti paaiškinimus žodžiu.

5.   
  Apeliacinė
  taryba gali
  patvirtinti kompetentingo
  Institucijos
  padalinio priimtą sprendimą
  arba ▐ perduoti bylą kompetentingam Institucijos padaliniui. Pastarajam apeliacinės tarybos sprendimas yra privalomas
  , ir jis priima iš dalies pakeistą sprendimą dėl tos bylos
  .

6.   Apeliacinė taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

7.   Apeliacinės tarybos priimti sprendimai yra pagrįsti ir Institucija juos viešai paskelbia.

47 straipsnis

Ieškinių pateikimas
  Bendrajam
  Teismui ir Teisingumo Teismui.

1.   Pagal
  SESV 263 straipsnį Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys, kuriame ginčijamas apeliacinės tarybos priimtas sprendimas arba, tais atvejais, kai apeliacinė taryba tokios teisės neturi, Institucijos priimtas sprendimas.

1a.
     
  Pagal SESV 263 straipsnį valstybės narės ir Sąjungos institucijos, taip pat bet kuris fizinis ar juridinis asmuo Teisingumo Teismui gali tiesiogiai apskųsti Institucijos sprendimus.

2.   Jeigu Institucija įpareigota veikti, bet nepriima jokio sprendimo, pagal
  SESV 265 straipsnį Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys dėl neveikimo.

3.   Institucija privalo imtis būtinų priemonių
  Bendrojo
  teismo ar Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.

VI   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

48 straipsnis

Institucijos biudžetas

1.   Institucijos
  , kuri yra Europos įstaiga pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnį,
  pajamas visų pirma sudaro
  šie atitinkamai derinami komponentai
  :

| a) | privalomi
  nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas,
  įnašai
  , kurie įnešami remiantis prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta balsų paskirstymo formule
  ; |
| --- | --- |

a)

privalomi
  nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas,
  įnašai
  , kurie įnešami remiantis prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta balsų paskirstymo formule
  ;

| b) | Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Sąjungos biudžeto priklauso nuo biudžeto valdymo institucijos pritarimo, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte. |
| --- | --- |

b)

Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Sąjungos biudžeto priklauso nuo biudžeto valdymo institucijos pritarimo, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte.

| c) | visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

c)

visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais.

2.   Institucijos išlaidas sudaro bent personalo, darbo užmokesčio, administracinės, infrastruktūros
  , profesinio mokymo
  ir veiklos išlaidos.

3.   Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

4.   Visų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatos parengiamos kiekvieniems finansiniams metams, sutampantiems su kalendoriniais metais, ir pateikiamos Institucijos biudžete.

49 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir tą preliminarų biudžeto projektą kartu su etatų planu pateikia valdybai
  ir stebėtojų tarybai
  . Kiekvienais metais
  stebėtojų taryba
  pagal vykdomojo direktoriaus parengtą
  ir valdybos patvirtintą
  preliminarų projektą sudaro ateinančių finansinių metų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatą. Tą sąmatą, apimančią ir etatų plano projektą,
  stebėtojų taryba
  pateikia Komisijai ne vėliau kaip kovo 31 d. Prieš patvirtinant sąmatą, vykdomojo direktoriaus parengtą projektą patvirtina
  valdyba
  .

2.   Komisija pateikia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

3.   Remdamasi šia sąmata, Komisija įtraukia į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą išlaidas, kurios, jos manymu, reikalingos pagal etatų planą, ir subsidijos, kuri bus mokama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal Sutarties
  313 ir 314 straipsnius
  , sumą.

4.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina Institucijos etatų planą. Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus Institucijos subsidijai.

5.   Institucijos biudžetą priima
  stebėtojų taryba
  . Jis tampa galutiniu, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

6.   Valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti visus projektus, kurie gali turėti didelę reikšmę Institucijos biudžeto finansavimui, visų pirma apie visus projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša ir Komisijai. Jeigu bet kuri biudžeto valdymo institucijai priklausanti institucija ketina pateikti nuomonę, ji praneša apie tai Institucijai per dvi savaites nuo informacijos apie projektą gavimo dienos. Jeigu atsakymo nėra, Institucija gali pradėti vykdyti planuotą veiksmą.

6a.
     
  Institucijos pirmųjų veiklos metų, kurie baigiasi 2011 m. gruodžio 31 d., biudžetą, pasikonsultavę su Komisija, tvirtina 3-iojo lygio komiteto nariai ir po to teikia jį patvirtinti Tarybai ir Parlamentui.

50 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Vykdomasis direktorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas ir įgyvendina Institucijos biudžetą.

2.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip kovo 1 d. Institucijos apskaitos pareigūnas pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Institucijos apskaitos pareigūnas taip pat nusiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip ateinančių metų kovo 31 d.

Po to Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau – Finansinis reglamentas) 128 straipsnį (45).

3.   Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Institucijos preliminarias finansines ataskaitas pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Institucijos finansines ataskaitas ir pateikia jas valdybai, kad ji pateiktų nuomonę.

4.   Valdyba pateikia nuomonę dėl Institucijos galutinių finansinių ataskaitų.

5.   Ne vėliau kaip liepos 1 d. po finansinių metų pabaigos vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

6.   Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.

7.   Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šio atsakymo kopiją jis (ji) taip pat nusiunčia valdybai ir Komisijai.

8.   Kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje ir Europos Parlamentui paprašius, vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūra.

9.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuotąja balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų gegužės 15 d. priima sprendimą, kad Institucija n finansinių metų biudžetą įvykdė
  (įtraukiant visas Institucijos išlaidas ir pajamas)
  .

51 straipsnis

Finansinės taisyklės

Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima Institucijai taikomas finansines taisykles. Tos taisyklės negali nukrypti nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (46), nebent to reikėtų atsižvelgiant į konkrečius Institucijos veiklos poreikius ir tik Komisijai iš anksto pritarus.

52 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

1.   Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, Institucijai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2.   Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (47) ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Institucijos darbuotojams.

3.   Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.

VII   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

53 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Institucijai ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

54 straipsnis

Darbuotojai

1.   Institucijos darbuotojams, įskaitant jos vykdomąjį direktorių
  ir jos pirmininką
  , taikomi Tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos
  Sąjungos
  institucijų bendrai priimtos taisyklės šiems nuostatams ir sąlygoms taikyti.

2.   Komisijai pritarus, valdyba Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatyta tvarka patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.

3.   Darbuotojų atžvilgiu Institucija naudojasi įgaliojimais, kurie pagal Tarnybos nuostatus suteikiami paskyrimų tarnybai ir kurie pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikiami institucijai, turinčiai teisę sudaryti sutartis.

4.   Valdyba priima nuostatas, leidžiančias Institucijoje įdarbinti valstybių narių deleguotus nacionalinius ekspertus.

55 straipsnis

Institucijos atsakomybė

1.   Nesutartinės atsakomybės atveju Institucija pagal valstybių narių teisės aktams būdingus bendruosius principus atlygina žalą, kurią ji arba jos darbuotojai padarė eidami pareigas. Bet koks ginčas, kylantis dėl tokios žalos atlyginimo, priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

2.   Institucijos darbuotojų asmeninė finansinė ir drausminė atsakomybė Institucijai reglamentuojama Institucijos darbuotojams taikomų atitinkamų nuostatų.

56 straipsnis

Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį

1.   Stebėtojų tarybos ir valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Institucijos darbuotojams, įskaitant valstybių narių laikinai deleguotus
  pareigūnus ir visus kitus asmenis, vykdančius institucijos užduotis pagal sutartis
  , taikomi profesinės paslapties reikalavimai pagal
  SESV 339 straipsnį
  ir atitinkamos atitinkamų
  Sąjungos
  teisės aktų nuostatos, net ir jiems baigus eiti pareigas.

Pagal 54 straipsnyje nurodytus Tarnybos nuostatus baigusiems tarnybą darbuotojams toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

Nei viena valstybė narė, nei Europos Sąjungos institucija ar organas, nei kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nesiekia daryti įtakos Institucijos darbuotojams.

2.   Jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti konkrečių finansų
  įstaigų
  , išskyrus baudžiamosios teisės nustatytus atvejus.

Be to, įpareigojimas pagal 1 dalį ir šios dalies pirmąją pastraipą nedraudžia Institucijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms naudoti informaciją 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų vykdymui užtikrinti ir visų pirma teisiniam procesui sprendimams priimti.

3.   1 ir 2 dalių nuostatomis Institucijai nedraudžiama keistis informacija su nacionalinėmis priežiūros institucijomis pagal šį reglamentą ir kitus finansų rinkų dalyviams taikytinus
  Sąjungos
  teisės aktus.

▐

57 straipsnis

Duomenų apsauga

Šiuo reglamentu nepažeidžiami valstybių narių įpareigojimai, susiję su jų asmens duomenų tvarkymu pagal Direktyvą 95/46/EB, ar Institucijos įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 vykdant pareigas.

58 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   Institucijos turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Valdyba patvirtina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines priemones ne vėliau kaip 2011 m. gegužės 31 d.

3.   Dėl sprendimų, Institucijos priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba ieškinys Teisingumo Teismui, prieš tai atitinkamai apskundus sprendimą apeliacinei tarybai, laikantis atitinkamai
  SESV 228
  ir
  263
  straipsniuose nustatytų sąlygų.

59 straipsnis

Nuostatos dėl kalbų vartojimo

1.   Institucijai taikomos Tarybos reglamento Nr. 1 nuostatos (48).

2.   Dėl Institucijos kalbų vartojimo vidaus tvarkos sprendžia valdyba.

3.   Institucijos veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

60 straipsnis

Susitarimas dėl būstinės

Reikiamos nuostatos dėl patalpų, teiktinų Institucijai valstybėje narėje, kurioje yra jos būstinė, ir patogumų, kuriuos turi suteikti ta valstybė narė, taip pat specialios taisyklės, taikytinos toje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Institucijos darbuotojams ir jų šeimos nariams, nustatoma Institucijos ir tos valstybės narės susitarime dėl būstinės, sudarytame gavus valdybos pritarimą.

Ta valstybė narė sudaro geriausias įmanomas sąlygas, kad būtų užtikrintas tinkamas Institucijos veikimas, įskaitant daugiakalbį europinį mokymą ir reikiamą transporto infrastruktūrą.

61 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.
     Institucijos veikloje gali dalyvauti Europos Sąjungai nepriklausančios šalys, kurios su
  Europos Sąjunga
  yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos jos priėmė ir taiko
  Sąjungos
  teisę Institucijos kompetencijos srityje, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.

1a.
     
  Institucija gali leisti savo veikloje dalyvauti trečiosiomis šalimis, taikančiomis teisės aktus, kurie pripažįstami lygiaverčiais Institucijos kompetencijos srityse, nurodytose 1 straipsnio 2 dalyje, kaip numatyta pagal SESV 216 straipsnį Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose.

2.
     Pagal atitinkamas tų susitarimų nuostatas, įskaitant su finansiniais įnašais ir darbuotojais susijusias nuostatas, nustatoma konkreti tų šalių dalyvavimo Institucijos veikloje tvarka, visų pirma nustatant jų dalyvavimo pobūdį, apimtį ir procedūrinius aspektus. Joje gali būti numatytas atstovavimas stebėtojo teisėmis stebėtojų taryboje, tačiau užtikrinama, kad šios šalys nedalyvautų jokiuose su atskiromis finansų
  įstaigomis
  susijusiuose aptarimuose, išskyrus atvejus, kai yra tiesiogiai su tomis įstaigomis susijusių interesų.

VIII   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

62 straipsnis

Parengiamieji veiksmai

| -1. | Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą. |
| --- | --- |

-1.

Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą.

| 1. | Įsteigus Instituciją,
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.
  Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną vykdomojo direktoriaus pareigoms eiti, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius
  (-ė)
  pradės eiti pareigas.
  [Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.] |
| --- | --- |

1.

Įsteigus Instituciją,
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.

Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną vykdomojo direktoriaus pareigoms eiti, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius
  (-ė)
  pradės eiti pareigas.
  [Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.]

| 2. | Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis. |
| --- | --- |

2.

Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis.

| 3. | 1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų.

| 3a. | Institucija laikoma Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto teisių perėmėja. Visas tinkamas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto turtas ir visi įsipareigojimai bei visos neįvykdytos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, kurioje nurodo turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina. |
| --- | --- |

3a.

Institucija laikoma Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto teisių perėmėja. Visas tinkamas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto turtas ir visi įsipareigojimai bei visos neįvykdytos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, kurioje nurodo turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina.

63 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio personalo nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 54 straipsnio, visos Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ar jo sekretoriato sudarytos darbo sutartys
  ir delegavimo susitarimai
  ,
  galiojantys
  tą dieną, kai pradedamas taikyti šis reglamentas, vykdomos iki jų galiojimo pabaigos. Jos negali būti pratęstos.

2.   Visiems ▐ 1
  dalyje nurodytiems
  personalo nariams pasiūloma galimybė sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, remiantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktu, įvairiais Institucijos etatų plane numatytais lygiais.

Siekiant patikrinti galimų kandidatų gebėjimus, darbo našumą ir sąžiningumą, sudaryti sutartis įgaliota tarnyba įsigaliojus šiam reglamentui ▐ visiems
  1 dalyje nurodytiems
  Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų
  komiteto
  ar jo
  sekretoriato darbuotojams taiko
  vidaus atrankos procedūrą.
  Vidaus atrankos procedūros metu visapusiškai atsižvelgiama į įgūdžius ir patirtį, kurias parodė asmuo atlikdamas savo užduotis prieš įdarbinimą.

3.   Atsižvelgiant į atliktinų funkcijų rūšį ir lygį, atrinktiems kandidatams pasiūloma sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, kurių trukmė atitiktų bent tą laikotarpį, kuris liko pagal ankstesnę sutartį.

4.   Atitinkama nacionalinė teisė, taikoma darbo sutartims, ir kiti atitinkami teisės aktai ir toliau taikomi personalo nariams, kurie turi ankstesnes sutartis ir nusprendžia neprašyti sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties arba kuriems nepasiūloma sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties pagal 2 dalį.

63a straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Valstybės narės priima veiksmingam šio reglamento taikymui užtikrinti reikiamas nuostatas.

64 straipsnis

Pakeitimai

Šiuo reglamentu iš dalies keičiamas ▐ Tarybos ir Parlamento sprendimas Nr.
  716/2009/EB
  , ▐ išbraukiant Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą iš to sprendimo priedo B dalyje pateikto paramos gavėjų sąrašo.

65 straipsnis

Panaikinimas

Komisijos sprendimas 2009/77/EB, kuriuo įsteigiamas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas, panaikinamas
  nuo 2011 m. sausio 1 d.

66 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

| -1. | Iki ... (49) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo sistemą, įskaitant finansavimo tvarką. |
| --- | --- |

-1.

Iki ... (49) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo sistemą, įskaitant finansavimo tvarką.

| 1. | Iki ... (50) ir vėliau kas treji metai
  Komisija
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, būtinus norint sukurti patikimą problemų sprendimų sistemą, įskaitant finansų rinkos dalyvių įnašų, kuriais siekiama suvaldyti sisteminę riziką, sistemas, ir
  paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐.
  Toje ataskaitoje,
  inter alia,
  vertinama ▐:








  a) | kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija; |
| --- | --- | --- |

1.

Iki ... (50) ir vėliau kas treji metai
  Komisija
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, būtinus norint sukurti patikimą problemų sprendimų sistemą, įskaitant finansų rinkos dalyvių įnašų, kuriais siekiama suvaldyti sisteminę riziką, sistemas, ir
  paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐.

Toje ataskaitoje,
  inter alia,
  vertinama ▐:

a)

kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija;

| b) | priežiūros institucijų kolegijų veikla; |
| --- | --- |

b)

priežiūros institucijų kolegijų veikla;

| c) | pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

c)

pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus;

| d) | ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytu klausimu, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint finansų rinkos dalyvius, kurių veikla kelia sisteminę riziką, ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtų rinkos dalyvių priežiūros įgaliojimais; |
| --- | --- |

d)

ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytu klausimu, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint finansų rinkos dalyvius, kurių veikla kelia sisteminę riziką, ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtų rinkos dalyvių priežiūros įgaliojimais;

| e) | 23 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių taikymas ir, visų pirma, ar šios priemonės netrukdo Institucijai atlikti užduočių, numatytų šiame reglamente. |
| --- | --- |

e)

23 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių taikymas ir, visų pirma, ar šios priemonės netrukdo Institucijai atlikti užduočių, numatytų šiame reglamente.

| 1a. | Šio straipsnio 1 dalyje minėtoje ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar:










  a) | reikėtų perkelti Institucijas į vieną buveinę siekiant geresnio jų veiklos koordinavimo; |
| --- | --- | --- |

1a.

Šio straipsnio 1 dalyje minėtoje ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar:

a)

reikėtų perkelti Institucijas į vieną buveinę siekiant geresnio jų veiklos koordinavimo;

| b) | tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai; |
| --- | --- |

b)

tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai;

| c) | tikslinga rizikos ribojimo priežiūrą ir komercinės veiklos priežiūrą vykdyti atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija; |
| --- | --- |

c)

tikslinga rizikos ribojimo priežiūrą ir komercinės veiklos priežiūrą vykdyti atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija;

| d) | tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų (EPI) makrolygio ir mikrolygio atitiktį; |
| --- | --- |

d)

tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų (EPI) makrolygio ir mikrolygio atitiktį;

| e) | EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą; |
| --- | --- |

e)

EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą;

| f) | EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos; |
| --- | --- |

f)

EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos;

| g) | pakankamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

g)

pakankamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas;

| h) | tinkama Institucijos buveinė; |
| --- | --- |

h)

tinkama Institucijos buveinė;

| i) | reikėtų ES lygiu sukurti Vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondą siekiant kaip galima geriau apsisaugoti nuo konkurencijos iškraipymo ir kiek galima veiksmingiau spręsti tarptautinių rinkos dalyvių nesėkmių klausimus. |
| --- | --- |

i)

reikėtų ES lygiu sukurti Vertybinių popierių ir rinkų stabilumo fondą siekiant kaip galima geriau apsisaugoti nuo konkurencijos iškraipymo ir kiek galima veiksmingiau spręsti tarptautinių rinkos dalyvių nesėkmių klausimus.

| 2. | Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

2.

Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

67 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
  , išskyrus 62 straipsnį ir 63 straipsnio 1 ir 2 dalis, kurie taikomi nuo įsigaliojimo dienos
  .
  Institucija įsteigiama nuo taikymo dienos
  .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0169/2010).

1

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

2

pusjuodžiu kursyvu

(3)  2010 m. sausio 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL C , , p. .

4

(5)  OL C 13, 2010 1 20, p. 1.

5

(6)  ... m. ... d. Europos Parlamento pozicija.

6

(7)  

  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

7

OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

(8)  

  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

8

OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

(9)  

  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

9

OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(10)  

  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

10

OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

(11)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

11

OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

(12)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

12

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

13

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

(14)  

  OL L 302, 2009 11 17, p. 1.

14

OL L 302, 2009 11 17, p. 1.

(15)  OL L 25, 2009 1 29, p. 23.

15

(16)  OL L 25, 2009 1 29, p. 28.

16

(17)  OL L 25, 2009 1 29, p. 18.

17

(18)  44 punktas, dar nepaskelbta Europos teismų praktikos rinkinyje.

18

(19)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

19

(20)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

20

(21)  OL L 184, 2001 7 6, p. 1.

21

(22)  OL L 168, 2002 6 27, p. 43.

22

(23)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

23

(24)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

24

(25)  OL L 345, 2003 12 31, p. 64.

25

(26)  OL L 142, 2004 4 30, p. 12.

26

(27)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

27

(28)  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

28

(29)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

29

(30)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

30

(31)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

31

(32)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

32

(33)  Institucijos veiklos srityje galiojantys reglamentai: 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1287/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl investicinėms įmonėms taikomų apskaitos dokumentų tvarkymo reikalavimų, informacijos apie sandorius pateikimo, rinkos skaidrumo, leidimų prekiauti finansinėmis priemonėmis ir toje direktyvoje apibrėžtų sąlygų, OL L 241, 2006 9 2, p. 1; 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 809/2004, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/71/EB nuostatas dėl prospektuose pateikiamos informacijos bei šių prospektų formato įtraukimo nuorodos būdu ir paskelbimo bei reklamos skleidimo, OL L 149, 2004 4 30, p. 1; 2003 m. gruodžio 22 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 2273/2003 įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl išimčių, taikomų išperkamojo pirkimo programoms ir finansinių priemonių stabilizavimui, OL L 336, 2003 12 23, p. 33; 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1569/2007, nustatantis trečiosios šalies vertybinių popierių emitentų taikomų apskaitos standartų lygiavertiškumo nustatymo mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/71/EB ir 2004/109/EB, OL L 340, 2007 12 22, p. 66.

33

(34)  OL L 247, 2007 9 21, p. 1.

34

(35)  

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

35

OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

(36)  

  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

36

OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

(37)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

37

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(38)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

38

(39)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

39

(40)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

40

(41)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

41

(42)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

42

(43)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

43

(44)  

  OL L 253, 2009 9 25, p. 8.

44

OL L 253, 2009 9 25, p. 8.

(45)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

45

(46)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

46

(47)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

47

(48)  OL 17, 1958 10 6, p. 385/58.

48

(49)  
  šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

49

šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(50)  
  treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos.

50

treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/321

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisFinansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimas ***I

P7_TA(2010)0271

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas 2010 m. liepos 7 d. buvo iš dalies pakeistas taip (1):

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (3),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (4),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (5),

kadangi:

| (1) | Finansinis stabilumas yra išankstinė sąlyga siekiant, kad tikrosios ekonomikos sąlygomis būtų kuriamos darbo vietos, teikiami kreditai ir vyktų augimas.
  Finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros sistemos, kurią taikant nepavyko išvengti pernelyg didelės rizikos susidarymo finansų sektoriuje, trūkumų ir ypač išryškino silpnąsias esamos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros vietas.
  Krizės poveikis itin didelis mokesčių mokėtojams, daugeliui Sąjungos piliečių, kurie šiuo metu yra bedarbiai, ir daugeliui mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau - MVĮ). Jeigu kiltų nauja tokio paties masto krizė, valstybės narės negalėtų leisti gelbėti finansų įstaigų nepažeisdamos Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. |
| --- | --- |

(1)

Finansinis stabilumas yra išankstinė sąlyga siekiant, kad tikrosios ekonomikos sąlygomis būtų kuriamos darbo vietos, teikiami kreditai ir vyktų augimas.
  Finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros sistemos, kurią taikant nepavyko išvengti pernelyg didelės rizikos susidarymo finansų sektoriuje, trūkumų ir ypač išryškino silpnąsias esamos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros vietas.
  Krizės poveikis itin didelis mokesčių mokėtojams, daugeliui Sąjungos piliečių, kurie šiuo metu yra bedarbiai, ir daugeliui mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau - MVĮ). Jeigu kiltų nauja tokio paties masto krizė, valstybės narės negalėtų leisti gelbėti finansų įstaigų nepažeisdamos Stabilumo ir augimo pakto taisyklių.

| (1a) | Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (6), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (7), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (8), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (9), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (10), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (11) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (12)). |
| --- | --- |

(1a)

Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (6), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (7), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (8), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (9), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (10), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (11) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (12)).

| (2) | 2008 m. lapkričio mėn. Komisija suteikė įgaliojimus Jacques‘o de Larosière‘o pirmininkaujamai aukšto lygio grupei (toliau – J. de Larosière‘o grupė) pateikti rekomendacijas Komisijai, kaip sustiprinti Europos priežiūros priemones siekiant geriau apsaugoti jos piliečius ir atkurti pasitikėjimą finansų sistema. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio mėn. Komisija suteikė įgaliojimus Jacques‘o de Larosière‘o pirmininkaujamai aukšto lygio grupei (toliau – J. de Larosière‘o grupė) pateikti rekomendacijas Komisijai, kaip sustiprinti Europos priežiūros priemones siekiant geriau apsaugoti jos piliečius ir atkurti pasitikėjimą finansų sistema.

| (3) | 2009 m. vasario 25 d. pateiktoje galutinėje ataskaitoje
  (J. de Larosière‘o ataskaita)
  J. de Larosière‘o grupė rekomendavo, intera alia, įsteigti
  Sąjungos
  lygiu įstaigą, kuriai būtų pavesta visos finansų sistemos rizikos priežiūra. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. vasario 25 d. pateiktoje galutinėje ataskaitoje
  (J. de Larosière‘o ataskaita)
  J. de Larosière‘o grupė rekomendavo, intera alia, įsteigti
  Sąjungos
  lygiu įstaigą, kuriai būtų pavesta visos finansų sistemos rizikos priežiūra.

| (4) | 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija palankiai įvertino ir visapusiškai palaikė J. de Larosière‘o grupės rekomendacijas. 2009 m. kovo 19–20 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pritarė poreikiui gerinti ES finansų įstaigų reguliavimą ir priežiūrą ir pasinaudoti J. de Larosière‘o grupės ataskaita kaip pagrindu veikti. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija palankiai įvertino ir visapusiškai palaikė J. de Larosière‘o grupės rekomendacijas. 2009 m. kovo 19–20 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pritarė poreikiui gerinti ES finansų įstaigų reguliavimą ir priežiūrą ir pasinaudoti J. de Larosière‘o grupės ataskaita kaip pagrindu veikti.

| (5) | 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ Komisija numatė keletą esamų finansinio stabilumo apsaugos priemonių
  Sąjungos
  lygiu reformų, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos (toliau - ESRV), atsakingos už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą, įsteigimą. 2009 m. birželio 9 d. Taryba, o birželio 18 ir 19 d. ir Europos Vadovų Taryba posėdžiuose pritarė Komisijos nuomonei ir palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti teisėkūros pasiūlymus, kad naujoji sistema būtų įvesta per 2010 m. Pritardama Komisijos nuomonei, ji inter alia padarė išvadą, kad ECB „turėtų teikti analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą ESRV, taip pat techniniais klausimais konsultuojantis su nacionaliniais centriniais bankais ir priežiūros institucijomis“.
  ECB turėtų teikti paramą ESRV ir užduotys turėtų būti pavedamos ir nustatomos ESRV nepažeidžiant ECB nepriklausomumo principo vykdant jam pavestas užduotis pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau
  -
  SESV). |
| --- | --- |

(5)

2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ Komisija numatė keletą esamų finansinio stabilumo apsaugos priemonių
  Sąjungos
  lygiu reformų, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos (toliau - ESRV), atsakingos už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą, įsteigimą. 2009 m. birželio 9 d. Taryba, o birželio 18 ir 19 d. ir Europos Vadovų Taryba posėdžiuose pritarė Komisijos nuomonei ir palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti teisėkūros pasiūlymus, kad naujoji sistema būtų įvesta per 2010 m. Pritardama Komisijos nuomonei, ji inter alia padarė išvadą, kad ECB „turėtų teikti analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą ESRV, taip pat techniniais klausimais konsultuojantis su nacionaliniais centriniais bankais ir priežiūros institucijomis“.
  ECB turėtų teikti paramą ESRV ir užduotys turėtų būti pavedamos ir nustatomos ESRV nepažeidžiant ECB nepriklausomumo principo vykdant jam pavestas užduotis pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau
  -
  SESV).

| (5a) | Turint minty tarptautinių finansų rinkų integraciją, Sąjungai reikia prisiimti tvirtus įsipareigojimus pasaulio mastu. ESRV turėtų pasinaudoti aukšto lygio mokslinio komiteto kompetencija ir prisiimti visus reikalingus pasaulio masto įsipareigojimus siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma Sąjungos nuomonės finansinio stabilumo klausimais, glaudžiai bendradarbiaujant su Tarptautiniu valiutos fondu (toliau
  -
  TVF), Finansinių paslaugų valdyba (toliau
  -
  FPV) ir visais Didžiojo dvidešimtuko (toliau
  -
  G20) partneriais. |
| --- | --- |

(5a)

Turint minty tarptautinių finansų rinkų integraciją, Sąjungai reikia prisiimti tvirtus įsipareigojimus pasaulio mastu. ESRV turėtų pasinaudoti aukšto lygio mokslinio komiteto kompetencija ir prisiimti visus reikalingus pasaulio masto įsipareigojimus siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma Sąjungos nuomonės finansinio stabilumo klausimais, glaudžiai bendradarbiaujant su Tarptautiniu valiutos fondu (toliau
  -
  TVF), Finansinių paslaugų valdyba (toliau
  -
  FPV) ir visais Didžiojo dvidešimtuko (toliau
  -
  G20) partneriais.

| (5b) | ESRV, inter alia, turėtų padėti įgyvendinti TVF, FPV ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (toliau
  -
  TAB) rekomendacijas G20, pateiktas 2009 m. spalio mėnesį paskelbto šios valdybos pranešimo apie finansų įstaigų, rinkų ir priemonių sisteminės svarbos vertinimo gaires įžanginėje dalyje, kurioje nurodyta, kad sisteminė rizika turi būti dinamiška, kad būtų galima atsižvelgti į finansų sektoriaus ir pasaulio ekonomikos raidą. Sistemine rizika gali būti laikoma rizika, kad dėl nesklandumų finansų sistemoje arba jos dalyje neteikiamos finansinės paslaugos ir dėl to gali atsirasti rimtų neigiamų padarinių tikrajai ekonomikai. |
| --- | --- |

(5b)

ESRV, inter alia, turėtų padėti įgyvendinti TVF, FPV ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (toliau
  -
  TAB) rekomendacijas G20, pateiktas 2009 m. spalio mėnesį paskelbto šios valdybos pranešimo apie finansų įstaigų, rinkų ir priemonių sisteminės svarbos vertinimo gaires įžanginėje dalyje, kurioje nurodyta, kad sisteminė rizika turi būti dinamiška, kad būtų galima atsižvelgti į finansų sektoriaus ir pasaulio ekonomikos raidą. Sistemine rizika gali būti laikoma rizika, kad dėl nesklandumų finansų sistemoje arba jos dalyje neteikiamos finansinės paslaugos ir dėl to gali atsirasti rimtų neigiamų padarinių tikrajai ekonomikai.

| (5c) | Pranešime apie finansų įstaigų sisteminės svarbos vertinimo gaires taip pat teigiama, kad sisteminės rizikos vertinimas gali kisti atsižvelgiant į ekonominę aplinką. Vertinimas taip pat priklausys nuo finansų infrastruktūros, krizės valdymo nuostatų ir gebėjimo spręsti problemas, kai jų kyla. Institucijos gali būti svarbios vietos, nacionalinėms arba tarptautinėms finansų sistemoms ir ekonomikai sisteminiu požiūriu. Pagrindiniai kriterijai, padedantys nustatyti rinkų ir institucijų sisteminę svarbą, yra dydis (finansinių paslaugų, kurias teikia atskiras vienetas arba finansų sistema, apimtis), pakeičiamumas (kiek kitos sistemos dalys gali teikti tas pačias paslaugas kritiniu atveju) ir gebėjimas jungtis (sąsajos su kitomis sistemos dalimis). Vadovaujantis šiais kriterijais atliktas vertinimas turėtų būti papildytas duomenimis apie finansinį pažeidžiamumą ir institucinę finansinių problemų sprendimo sistemą. |
| --- | --- |

(5c)

Pranešime apie finansų įstaigų sisteminės svarbos vertinimo gaires taip pat teigiama, kad sisteminės rizikos vertinimas gali kisti atsižvelgiant į ekonominę aplinką. Vertinimas taip pat priklausys nuo finansų infrastruktūros, krizės valdymo nuostatų ir gebėjimo spręsti problemas, kai jų kyla. Institucijos gali būti svarbios vietos, nacionalinėms arba tarptautinėms finansų sistemoms ir ekonomikai sisteminiu požiūriu. Pagrindiniai kriterijai, padedantys nustatyti rinkų ir institucijų sisteminę svarbą, yra dydis (finansinių paslaugų, kurias teikia atskiras vienetas arba finansų sistema, apimtis), pakeičiamumas (kiek kitos sistemos dalys gali teikti tas pačias paslaugas kritiniu atveju) ir gebėjimas jungtis (sąsajos su kitomis sistemos dalimis). Vadovaujantis šiais kriterijais atliktas vertinimas turėtų būti papildytas duomenimis apie finansinį pažeidžiamumą ir institucinę finansinių problemų sprendimo sistemą.

| (5d) | ESRV užduotis turėtų būti stebėti ir įvertinti sisteminę riziką įprastomis sąlygomis siekiant sumažinti sisteminę riziką, galinčią kilti dėl sudėtinių jos dalių veiklos sutrikimo, ir padidinti finansų sistemos atsparumą sukrėtimams. Todėl ESRV turėtų užtikrinti finansinį stabilumą ir sumažinti neigiamą poveikį vidaus rinkai ir tikrajai ekonomikai. Siekdama įgyvendinti savo tikslus, ESRV turėtų išnagrinėti visą susijusią informaciją, ypač atitinkamus teisės aktus, kurie galėtų daryti poveikį finansiniam stabilumui, pvz., apskaitos, bankroto ir finansinių sunkumų turinčių įmonių gelbėjimo taisykles. |
| --- | --- |

(5d)

ESRV užduotis turėtų būti stebėti ir įvertinti sisteminę riziką įprastomis sąlygomis siekiant sumažinti sisteminę riziką, galinčią kilti dėl sudėtinių jos dalių veiklos sutrikimo, ir padidinti finansų sistemos atsparumą sukrėtimams. Todėl ESRV turėtų užtikrinti finansinį stabilumą ir sumažinti neigiamą poveikį vidaus rinkai ir tikrajai ekonomikai. Siekdama įgyvendinti savo tikslus, ESRV turėtų išnagrinėti visą susijusią informaciją, ypač atitinkamus teisės aktus, kurie galėtų daryti poveikį finansiniam stabilumui, pvz., apskaitos, bankroto ir finansinių sunkumų turinčių įmonių gelbėjimo taisykles.

| (6) | Norint kad Sąjungos ir pasaulio finansinės sistemos veiktų tinkamai, reikia, kad makro- ir mikrolygio priežiūra būtų nuoseklesnė. 2009 m. kovo mėn. Turnerio ataskaitoje „Reguliuojamasis atsakas į pasaulio bankininkystės krizę“ teigiama, kad „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. Turėdamos minty patikimos finansinės sistemos svarbą Sąjungos konkurencingumui ir augimui ir jos poveikį tikrajai ekonomikai, Sąjungos institucijos, kaip buvo rekomenduota J. de Larosière‘o ataskaitoje, pasirinko didesnę Europos integraciją. |
| --- | --- |

(6)

Norint kad Sąjungos ir pasaulio finansinės sistemos veiktų tinkamai, reikia, kad makro- ir mikrolygio priežiūra būtų nuoseklesnė. 2009 m. kovo mėn. Turnerio ataskaitoje „Reguliuojamasis atsakas į pasaulio bankininkystės krizę“ teigiama, kad „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. Turėdamos minty patikimos finansinės sistemos svarbą Sąjungos konkurencingumui ir augimui ir jos poveikį tikrajai ekonomikai, Sąjungos institucijos, kaip buvo rekomenduota J. de Larosière‘o ataskaitoje, pasirinko didesnę Europos integraciją.

| (6a) | Šiai naujai sukurtai makrolygio priežiūros sistemai reikia patikimo aukšto lygio vadovavimo. Todėl, turint minty ESRV svarbą ir patikimumą vidaus ir tarptautiniu lygiais ir J. de Larosière‘o ataskaitos idėjas, ESRV pirmininkas turėtų būti ECB pirmininkas. Be to, turėtų būti padidinti atskaitomybės reikalavimai ir ERSV organų sudėtis siekiant apimti didelę patirties, kvalifikacijų ir nuomonių įvairovę. |
| --- | --- |

(6a)

Šiai naujai sukurtai makrolygio priežiūros sistemai reikia patikimo aukšto lygio vadovavimo. Todėl, turint minty ESRV svarbą ir patikimumą vidaus ir tarptautiniu lygiais ir J. de Larosière‘o ataskaitos idėjas, ESRV pirmininkas turėtų būti ECB pirmininkas. Be to, turėtų būti padidinti atskaitomybės reikalavimai ir ERSV organų sudėtis siekiant apimti didelę patirties, kvalifikacijų ir nuomonių įvairovę.

| (6b) | J. de Larosière‘o ataskaitoje taip pat teigiama, kad makroekonominė priežiūra turi prasmės tik tuo atveju, jeigu ji turi tam tikrą poveikį mikroekonominio lygio priežiūrai, o mikroekonominė priežiūra negali veiksmingai užtikrinti finansinio stabilumo, jeigu tinkamai neatsižvelgiama į makrolygio raidą. |
| --- | --- |

(6b)

J. de Larosière‘o ataskaitoje taip pat teigiama, kad makroekonominė priežiūra turi prasmės tik tuo atveju, jeigu ji turi tam tikrą poveikį mikroekonominio lygio priežiūrai, o mikroekonominė priežiūra negali veiksmingai užtikrinti finansinio stabilumo, jeigu tinkamai neatsižvelgiama į makrolygio raidą.

| (6c) | Europos finansų priežiūros institucijų sistema (toliau - EFPIS) turėtų būti kuriama suburiant finansų priežiūros subjektus nacionaliniu ir Sąjungos lygiais, kad galėtų veikti kaip tinklas. Vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPS subjektai turėtų bendradarbiauti pasitikėdami ir visapusiškai gerbdami vieni kitus, ypač siekdami užtikrinti tarpusavio keitimąsi tinkama ir patikima informacija. Sąjungos lygiu tinklą turėtų sudaryti ESRV ir trys mikroekonominio lygio priežiūros institucijos: Europos priežiūros institucija (bankininkystė), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010, Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010, ir Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010.


  ▐ |
| --- | --- |

(6c)

Europos finansų priežiūros institucijų sistema (toliau - EFPIS) turėtų būti kuriama suburiant finansų priežiūros subjektus nacionaliniu ir Sąjungos lygiais, kad galėtų veikti kaip tinklas. Vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPS subjektai turėtų bendradarbiauti pasitikėdami ir visapusiškai gerbdami vieni kitus, ypač siekdami užtikrinti tarpusavio keitimąsi tinkama ir patikima informacija. Sąjungos lygiu tinklą turėtų sudaryti ESRV ir trys mikroekonominio lygio priežiūros institucijos: Europos priežiūros institucija (bankininkystė), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010, Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010, ir Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010.

▐

| (7a) | ESRV turėtų sudaryti Generalinė valdyba, Valdymo komitetas, sekretoriatas ir Patariamasis techninis komitetas. Steigiant Patariamąjį techninį komitetą turėtų būti atsižvelgiama į veikiančias struktūras, kad būtų išvengta dubliavimosi. |
| --- | --- |

(7a)

ESRV turėtų sudaryti Generalinė valdyba, Valdymo komitetas, sekretoriatas ir Patariamasis techninis komitetas. Steigiant Patariamąjį techninį komitetą turėtų būti atsižvelgiama į veikiančias struktūras, kad būtų išvengta dubliavimosi.

| (8) | Prireikus ESRV turėtų teikti
  ir viešai skelbti
  bendro pobūdžio įspėjimus ir rekomendacijas, susijusius su visa
  Sąjunga
  , atskira valstybe nare arba valstybių narių grupėmis, nurodydama konkretų terminą, per kurį turi būti duotas atitinkamas politinis atsakas.
  Kai tokie įspėjimai ir rekomendacijos skiriami atskiroms valstybėms narėms ar valstybių narių grupei, ESRV turėtų turėti būti suteikta galimybė siūlyti atitinkamas paramos priemones. Prireikus, Komisija savo iniciatyva arba gavusi ESRV, vienos iš priežiūros institucijų, Europos Parlamento ar Tarybos prašymą gali priimti vienai iš priežiūros institucijų skirtą sprendimą, kuriuo nustatoma, kad susidarė kritinė padėtis. |
| --- | --- |

(8)

Prireikus ESRV turėtų teikti
  ir viešai skelbti
  bendro pobūdžio įspėjimus ir rekomendacijas, susijusius su visa
  Sąjunga
  , atskira valstybe nare arba valstybių narių grupėmis, nurodydama konkretų terminą, per kurį turi būti duotas atitinkamas politinis atsakas.
  Kai tokie įspėjimai ir rekomendacijos skiriami atskiroms valstybėms narėms ar valstybių narių grupei, ESRV turėtų turėti būti suteikta galimybė siūlyti atitinkamas paramos priemones. Prireikus, Komisija savo iniciatyva arba gavusi ESRV, vienos iš priežiūros institucijų, Europos Parlamento ar Tarybos prašymą gali priimti vienai iš priežiūros institucijų skirtą sprendimą, kuriuo nustatoma, kad susidarė kritinė padėtis.

| (8a) | ESRV turėtų nuspręsti, ar rekomendacija turėtų būti laikoma konfidencialia, ar ją reikėtų paskelbti viešai, turėdama minty tai, kad tam tikromis aplinkybėmis viešas atskleidimas gali padėti paskatinti laikytis rekomendacijų. |
| --- | --- |

(8a)

ESRV turėtų nuspręsti, ar rekomendacija turėtų būti laikoma konfidencialia, ar ją reikėtų paskelbti viešai, turėdama minty tai, kad tam tikromis aplinkybėmis viešas atskleidimas gali padėti paskatinti laikytis rekomendacijų.

| (8b) | ESRV turėtų parengti spalvinį kodą siekiant, kad suinteresuoti subjektai galėtų geriau įvertinti riziką. |
| --- | --- |

(8b)

ESRV turėtų parengti spalvinį kodą siekiant, kad suinteresuoti subjektai galėtų geriau įvertinti riziką.

| (9) | Siekiant padidinti jų svorį ir teisėtumą, tokie įspėjimai ir rekomendacijos turėtų būti perduodami per
  Europos Parlamentą,
  Tarybą,
  Komisiją, adresatus
  ir, prireikus, per
  Europos priežiūros institucijos (toliau - EPI
  . |
| --- | --- |

(9)

Siekiant padidinti jų svorį ir teisėtumą, tokie įspėjimai ir rekomendacijos turėtų būti perduodami per
  Europos Parlamentą,
  Tarybą,
  Komisiją, adresatus
  ir, prireikus, per
  Europos priežiūros institucijos (toliau - EPI
  .

| (10) | ESRV, remdamasi adresatų ataskaitomis, taip pat turėtų stebėti, kaip laikomasi jos rekomendacijų, siekdama užtikrinti, kad į jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų tinkamai atsižvelgiama. Rekomendacijų adresatai turėtų
  tinkamai pagrįsti, kodėl nebuvo tinkamai atsižvelgta į ESRV rekomendacijas
  („veikimo arba pasiaiškinimo“ mechanizmas)
  , visų pirma Europos Parlamentui
  .
  ESRV turėtų būti leidžiama kreiptis į Europos Parlamentą ir Tarybą tais atvejais, kai ji nėra patenkinta tuo, kaip adresatai reagavo į rekomendacijas.


  ▐ |
| --- | --- |

(10)

ESRV, remdamasi adresatų ataskaitomis, taip pat turėtų stebėti, kaip laikomasi jos rekomendacijų, siekdama užtikrinti, kad į jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų tinkamai atsižvelgiama. Rekomendacijų adresatai turėtų
  tinkamai pagrįsti, kodėl nebuvo tinkamai atsižvelgta į ESRV rekomendacijas
  („veikimo arba pasiaiškinimo“ mechanizmas)
  , visų pirma Europos Parlamentui
  .
  ESRV turėtų būti leidžiama kreiptis į Europos Parlamentą ir Tarybą tais atvejais, kai ji nėra patenkinta tuo, kaip adresatai reagavo į rekomendacijas.

▐

| (12) | ESRV turėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai ne rečiau kaip kartą per metus, o plataus masto finansinio nuosmukio atveju – dar dažniau. |
| --- | --- |

(12)

ESRV turėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai ne rečiau kaip kartą per metus, o plataus masto finansinio nuosmukio atveju – dar dažniau.

| (13) | Dėl savo patirties ir atsakomybės finansinio stabilumo srityje ECB ir nacionaliniai centriniai bankai turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį vykdant makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijų dalyvavimas ESRV darbe yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad makrolygio rizikos ribojimo rizikos įvertinimas būtų paremtas išsamia ir tikslia informacija apie pokyčius finansų sistemoje. Atitinkamai, Europos priežiūros institucijų pirmininkai turėtų būti balsavimo teisę turintys nariai
  . Laikantis atvirumo principo, Generalinės valdybos nariais turėtų tapti šeši nepriklausomi asmenys, kurie nebūtų EPI nariai ir kurie būtų atrenkami atsižvelgiant į bendrą kompetenciją ir pasiryžimą dirbti Sąjungos labui, įvairią kvalifikaciją, įgytą akademinėse srityse arba privačiame sektoriuje, ypač MVĮ, profesinėse sąjungose ir teikiant finansines paslaugas arba jomis naudojantis, turėtų būti užtikrinama, kad jie nepriklausomi ir laikosi konfidencialumo. Po vieną kiekvienos valstybės narės
  nacionalinės priežiūros institucijos
  atstovą turėtų dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose be
  balsavimo teisės. |
| --- | --- |

(13)

Dėl savo patirties ir atsakomybės finansinio stabilumo srityje ECB ir nacionaliniai centriniai bankai turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį vykdant makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijų dalyvavimas ESRV darbe yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad makrolygio rizikos ribojimo rizikos įvertinimas būtų paremtas išsamia ir tikslia informacija apie pokyčius finansų sistemoje. Atitinkamai, Europos priežiūros institucijų pirmininkai turėtų būti balsavimo teisę turintys nariai
  . Laikantis atvirumo principo, Generalinės valdybos nariais turėtų tapti šeši nepriklausomi asmenys, kurie nebūtų EPI nariai ir kurie būtų atrenkami atsižvelgiant į bendrą kompetenciją ir pasiryžimą dirbti Sąjungos labui, įvairią kvalifikaciją, įgytą akademinėse srityse arba privačiame sektoriuje, ypač MVĮ, profesinėse sąjungose ir teikiant finansines paslaugas arba jomis naudojantis, turėtų būti užtikrinama, kad jie nepriklausomi ir laikosi konfidencialumo. Po vieną kiekvienos valstybės narės
  nacionalinės priežiūros institucijos
  atstovą turėtų dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose be
  balsavimo teisės.

| (14) | Komisijos nario dalyvavimas padės užtikrinti sąsają su
  Sąjungos
  makroekonomine ir finansų priežiūra, o Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininko dalyvavimas parodo finansų ministerijų vaidmenį palaikant finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

(14)

Komisijos nario dalyvavimas padės užtikrinti sąsają su
  Sąjungos
  makroekonomine ir finansų priežiūra, o Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininko dalyvavimas parodo finansų ministerijų vaidmenį palaikant finansinį stabilumą.

| (14a) | Atsižvelgiant į tai, kad trečiųjų šalių, kurios priklauso Europos ekonominei erdvei arba yra Europos laisvosios prekybos susitarimo šalys, bankai ir finansinės institucijos gali veikti Sąjungoje, po vieną kiekvienos šios šalies aukšto lygio atstovą, turintį savo šalies leidimą, gali būti kviečiama dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose. |
| --- | --- |

(14a)

Atsižvelgiant į tai, kad trečiųjų šalių, kurios priklauso Europos ekonominei erdvei arba yra Europos laisvosios prekybos susitarimo šalys, bankai ir finansinės institucijos gali veikti Sąjungoje, po vieną kiekvienos šios šalies aukšto lygio atstovą, turintį savo šalies leidimą, gali būti kviečiama dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose.

| (15) | Labai svarbu, kad ESRV nariai vykdytų savo pareigas nešališkai ir rūpintųsi tik visos Europos Sąjungos finansiniu stabilumu.
  Jei neįmanoma pasiekti konsensuso,
  balsuojant ESRV dėl įspėjimų ir rekomendacijų balsai neturėtų būti skirstomi pagal svorį ir sprendimai turėtų būti visada priimami paprasta balsų dauguma. |
| --- | --- |

(15)

Labai svarbu, kad ESRV nariai vykdytų savo pareigas nešališkai ir rūpintųsi tik visos Europos Sąjungos finansiniu stabilumu.
  Jei neįmanoma pasiekti konsensuso,
  balsuojant ESRV dėl įspėjimų ir rekomendacijų balsai neturėtų būti skirstomi pagal svorį ir sprendimai turėtų būti visada priimami paprasta balsų dauguma.

| (16) | Finansų įstaigų ir rinkų tarpusavio priklausomybė rodo, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais.
  Ši sisteminė rizika apima riziką, kad dėl didelių nesklandumų Sąjungos finansų sistemoje arba jos dalyje neteikiamos finansinės paslaugos ir dėl to gali atsirasti rimtų neigiamų padarinių tikrajai ekonomikai. Sistemai gali būti svarbi bet kokio tipo finansų įstaiga ir tarpininkas, rinka, infrastruktūra ir priemonė.
  Todėl ESRV turėtų turėti galimybę naudotis visa informacija, reikalinga jos pareigoms vykdyti, kartu prireikus užtikrinant šių duomenų konfidencialumą. |
| --- | --- |

(16)

Finansų įstaigų ir rinkų tarpusavio priklausomybė rodo, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais.
  Ši sisteminė rizika apima riziką, kad dėl didelių nesklandumų Sąjungos finansų sistemoje arba jos dalyje neteikiamos finansinės paslaugos ir dėl to gali atsirasti rimtų neigiamų padarinių tikrajai ekonomikai. Sistemai gali būti svarbi bet kokio tipo finansų įstaiga ir tarpininkas, rinka, infrastruktūra ir priemonė.
  Todėl ESRV turėtų turėti galimybę naudotis visa informacija, reikalinga jos pareigoms vykdyti, kartu prireikus užtikrinant šių duomenų konfidencialumą.

| (17) | Siekiant suprasti finansų sistemą veikiančius įvykius vertingos informacijos gali suteikti rinkos dalyviai. Todėl, kai reikia, ESRV turėtų pasitarti su privataus sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis (finansų sektoriaus atstovais, vartotojų organizacijomis, vartotojų grupėmis finansinių paslaugų srityje, nustatytomis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktų ir t. t.) ir suteikti joms galimybę pateikti pastabų.
  Be to, turint minty tai, kad nėra tikslios sisteminės rizikos apibrėžties ir kad sisteminės rizikos vertinimas gali kisti atsižvelgiant į ekonominę aplinką, ESRV turėtų užtikrinti didelę personalo ir patarėjų patirties ir gebėjimų įvairovę.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Siekiant suprasti finansų sistemą veikiančius įvykius vertingos informacijos gali suteikti rinkos dalyviai. Todėl, kai reikia, ESRV turėtų pasitarti su privataus sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis (finansų sektoriaus atstovais, vartotojų organizacijomis, vartotojų grupėmis finansinių paslaugų srityje, nustatytomis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktų ir t. t.) ir suteikti joms galimybę pateikti pastabų.
  Be to, turint minty tai, kad nėra tikslios sisteminės rizikos apibrėžties ir kad sisteminės rizikos vertinimas gali kisti atsižvelgiant į ekonominę aplinką, ESRV turėtų užtikrinti didelę personalo ir patarėjų patirties ir gebėjimų įvairovę.

▐

| (19) | ESRV įsteigimas turėtų tiesiogiai padėti siekti vidaus rinkos tikslų.
  Sąjungos
  finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra yra neatsiejama bendros naujosios
  Sąjungos
  priežiūros sistemos dalis, nes makrolygio rizikos ribojimo aspektas yra glaudžiai susijęs su mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros užduotimis, priskirtomis Europos priežiūros institucijoms. Tik nustačius tvarką, pagal kurią tinkamai pripažįstama mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo rizikos tarpusavio priklausomybė, visos suinteresuotosios šalys galės pakankamai ja pasitikėti, kad imtųsi tarpvalstybinės finansinės veiklos. ESRV turi stebėti ir vertinti riziką finansiniam stabilumui, kylančią dėl pokyčių sektorių lygiu arba visos finansų sistemos lygiu. Spręsdama su tokia rizika susijusias problemas, ESRV turėtų tiesiogiai prisidėti prie integruotos
  Sąjungos
  priežiūros struktūros, būtinos siekiant skatinti valstybes nares laiku ir nuosekliai duoti politinį atsaką ir taip išvengti skirtingų požiūrių bei pagerinti vidaus rinkos veikimą. |
| --- | --- |

(19)

ESRV įsteigimas turėtų tiesiogiai padėti siekti vidaus rinkos tikslų.
  Sąjungos
  finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra yra neatsiejama bendros naujosios
  Sąjungos
  priežiūros sistemos dalis, nes makrolygio rizikos ribojimo aspektas yra glaudžiai susijęs su mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros užduotimis, priskirtomis Europos priežiūros institucijoms. Tik nustačius tvarką, pagal kurią tinkamai pripažįstama mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo rizikos tarpusavio priklausomybė, visos suinteresuotosios šalys galės pakankamai ja pasitikėti, kad imtųsi tarpvalstybinės finansinės veiklos. ESRV turi stebėti ir vertinti riziką finansiniam stabilumui, kylančią dėl pokyčių sektorių lygiu arba visos finansų sistemos lygiu. Spręsdama su tokia rizika susijusias problemas, ESRV turėtų tiesiogiai prisidėti prie integruotos
  Sąjungos
  priežiūros struktūros, būtinos siekiant skatinti valstybes nares laiku ir nuosekliai duoti politinį atsaką ir taip išvengti skirtingų požiūrių bei pagerinti vidaus rinkos veikimą.

| (20) | Kadangi dėl Europos finansų rinkų integracijos valstybės narės negali veiksmingai vykdyti
  Sąjungos
  finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros,
  Sąjunga
  gali imtis priemonių laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi dėl Europos finansų rinkų integracijos valstybės narės negali veiksmingai vykdyti
  Sąjungos
  finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros,
  Sąjunga
  gali imtis priemonių laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (20a) | Kaip siūloma J. de Larosière‘o ataskaitoje, reikia veikti laipsniškai; Europos Parlamentas ir Taryba turėtų atlikti visą EFPIS, ESRV ir EPI peržiūrą iki ... (13), |
| --- | --- |

(20a)

Kaip siūloma J. de Larosière‘o ataskaitoje, reikia veikti laipsniškai; Europos Parlamentas ir Taryba turėtų atlikti visą EFPIS, ESRV ir EPI peržiūrą iki ... (13),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis ▐

1.
     Įsteigiama Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV).
  Jos būstinė yra Frankfurte.

1a.
     
  ESRV yra Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (toliau – EFPIS), kurios tikslas – užtikrinti Sąjungos finansų sistemos priežiūrą, dalis.

1b.
     
  EFPIS sudaro:

| a) | ESRV; |
| --- | --- |

a)

ESRV;

| b) | Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EVPRI). |
| --- | --- |

b)

Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EVPRI).

| c) | Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EDPPI); |
| --- | --- |

c)

Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EDPPI);

| d) | Europos priežiūros institucija (bankininkystė), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI]; |
| --- | --- |

d)

Europos priežiūros institucija (bankininkystė), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EBI];

| e) | Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas), numatyta Reglamentų (ES) Nr. .../2010 [EBI], Nr. .../2010 [EVPRI] ir Nr. .../2010 [EDPPI] 40 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas), numatyta Reglamentų (ES) Nr. .../2010 [EBI], Nr. .../2010 [EVPRI] ir Nr. .../2010 [EDPPI] 40 straipsnyje;

| f) | institucijos valstybėse narėse, kaip nurodyta Reglamento Nr. .../2010 [EBI], Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 1 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

f)

institucijos valstybėse narėse, kaip nurodyta Reglamento Nr. .../2010 [EBI], Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 1 straipsnio 2 dalyje;

| g) | Komisija – reglamentų (ES) Nr. .../2010 [EBI], Nr. .../2010 [EVPRI] ir Nr. .../2010 EDPPI ] 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

g)

Komisija – reglamentų (ES) Nr. .../2010 [EBI], Nr. .../2010 [EVPRI] ir Nr. .../2010 EDPPI ] 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti;

Europos priežiūros institucijų, nurodytų b, c ir d punktuose, pagrindinė buveinė yra Frankfurte.

Jos gali turėti atstovybes svarbiausiuose Europos Sąjungos finansų centruose.

1c.
     
  Vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPS subjektai bendradarbiauja pasitikėdami ir visapusiškai gerbdami vieni kitus, ypač užtikrindami tarpusavio keitimąsi tinkama ir patikima informacija.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   finansų įstaiga– įmonė
  , kuriai taikomi Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPP] 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti teisės aktai, ir bet kuri kita įmonė arba subjektas, kuris veikia Sąjungoje ir kurio finansinė veikla gali kelti sisteminę riziką, net jeigu jis neturi jokio tiesioginio ryšio su plačiąja visuomene
  ;

b)   finansų sistema– visos finansų įstaigos, rinkos
  , produktai
  ir rinkų infrastruktūros.

ba)
     
  sisteminė rizika
  –

3 straipsnis

Misija, tikslai ir užduotys

1.   ESRV atsako už
  Sąjungos
  finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą
  , kad būtų prisidėta prie
  sisteminės rizikos
  , kuri kyla finansiniam stabilumui Sąjungoje dėl pokyčių finansų sistemoje, prevencijos ar mažinimo ir, atsižvelgiant į makroekonominius pokyčius, išvengta
  plataus masto finansinio nuosmukio
  laikotarpių bei prisidėta
  prie sklandaus vidaus rinkos veikimo
  , ir tuo būtų
  užtikrintas tvarus finansų sektoriaus indėlis į ekonomikos augimą.

2.   Pagal 1 dalį ESRV vykdo šias užduotis:

| a) | nustato ir (arba) surenka, priklausomai nuo situacijos, ir analizuoja visą 1 dalyje aprašytai misijai įgyvendinti
  svarbią
  informaciją
  , ypač teisės aktus, kurie galėtų daryti poveikį finansiniam stabilumui, pvz., apskaitos, reorganizavimo ir likvidavimo taisykles
  ; |
| --- | --- |

a)

nustato ir (arba) surenka, priklausomai nuo situacijos, ir analizuoja visą 1 dalyje aprašytai misijai įgyvendinti
  svarbią
  informaciją
  , ypač teisės aktus, kurie galėtų daryti poveikį finansiniam stabilumui, pvz., apskaitos, reorganizavimo ir likvidavimo taisykles
  ;

| b) | nustato
  sisteminę
  riziką ir jos svarbą; |
| --- | --- |

b)

nustato
  sisteminę
  riziką ir jos svarbą;

| c) | teikia įspėjimus dėl
  tokios sisteminės
  rizikos, kai ji laikoma reikšminga
  , ir, jei reikia, skelbia juos viešai
  ; |
| --- | --- |

c)

teikia įspėjimus dėl
  tokios sisteminės
  rizikos, kai ji laikoma reikšminga
  , ir, jei reikia, skelbia juos viešai
  ;

| d) | teikia
  rekomendacijas dėl
  taisomųjų veiksmų
  reaguojant į nustatytą riziką ir, prireikus, skelbia jas viešai
  ; |
| --- | --- |

d)

teikia
  rekomendacijas dėl
  taisomųjų veiksmų
  reaguojant į nustatytą riziką ir, prireikus, skelbia jas viešai
  ;

| da) | skelbia Komisijai skirtą konfidencialų įspėjimą, jei ESRV mano, kad gali susidaryti Reglamento Nr. .../2010 [EVPRI] 10 straipsnio 2 dalyje, Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 10 straipsnyje apibrėžta kritinė padėtis; ESRV pateikia padėties įvertinimą, kad Komisija galėtų nustatyti, ar reikia priimti EPI skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis; |
| --- | --- |

da)

skelbia Komisijai skirtą konfidencialų įspėjimą, jei ESRV mano, kad gali susidaryti Reglamento Nr. .../2010 [EVPRI] 10 straipsnio 2 dalyje, Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 10 straipsnyje apibrėžta kritinė padėtis; ESRV pateikia padėties įvertinimą, kad Komisija galėtų nustatyti, ar reikia priimti EPI skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis;

| e) | stebi tolesnius veiksmus, kurių imtasi gavus įspėjimus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

e)

stebi tolesnius veiksmus, kurių imtasi gavus įspėjimus ir rekomendacijas;

| f) | glaudžiai bendradarbiauja su
  visais kitais EFPIS dalyviais
  ir, kai reikia, pateikia
  EPI
  informaciją apie sisteminę riziką, reikalingą jų užduotims įgyvendinti;
  visų pirma ESRV, bendradarbiaudama su EPI, nustato bendrą kiekybinių ir kokybinių rodiklių rinkinį (rizikos valdymo sistema), kuris sudarys pagrindą siekiant nustatyti tarptautinių institucijų, kurios galėtų kelti sisteminę riziką, priežiūros reitingą.



  Šis reitingas bus reguliariai peržiūrimas ir jame atsispindės pagrindiniai institucijos rizikos pokyčiai. Priežiūros reitingas bus svarbiausias elementas priimant sprendimą tiesiogiai prižiūrėti problemų turinčią instituciją arba pradėti dalyvauti jos veikloje. |
| --- | --- |

f)

glaudžiai bendradarbiauja su
  visais kitais EFPIS dalyviais
  ir, kai reikia, pateikia
  EPI
  informaciją apie sisteminę riziką, reikalingą jų užduotims įgyvendinti;
  visų pirma ESRV, bendradarbiaudama su EPI, nustato bendrą kiekybinių ir kokybinių rodiklių rinkinį (rizikos valdymo sistema), kuris sudarys pagrindą siekiant nustatyti tarptautinių institucijų, kurios galėtų kelti sisteminę riziką, priežiūros reitingą.

| fa) | prireikus, dalyvauja Jungtinio komiteto veikloje; |
| --- | --- |

fa)

prireikus, dalyvauja Jungtinio komiteto veikloje;

| g) | koordinuoja veiksmus su tarptautinėmis
  finansų įstaigomis
  , visų pirma su Tarptautiniu valiutos fondu ir Finansinio stabilumo taryba bei atitinkamomis trečiųjų šalių įstaigomis, sprendžiant klausimus, susijusius su makrolygio rizikos ribojimo priežiūra; |
| --- | --- |

g)

koordinuoja veiksmus su tarptautinėmis
  finansų įstaigomis
  , visų pirma su Tarptautiniu valiutos fondu ir Finansinio stabilumo taryba bei atitinkamomis trečiųjų šalių įstaigomis, sprendžiant klausimus, susijusius su makrolygio rizikos ribojimo priežiūra;

| h) | vykdo kitas susijusias užduotis, nurodytas
  Sąjungos
  teisės aktuose. |
| --- | --- |

h)

vykdo kitas susijusias užduotis, nurodytas
  Sąjungos
  teisės aktuose.

II   SKYRIUS

ORGANIZACIJA

4 straipsnis

Struktūra

1.   ESRV turi Generalinę valdybą, Valdymo komitetą
  ,
  sekretoriatą
  ir patariamąjį mokslinį komitetą
  .

2.   Generalinė valdyba priima sprendimus, reikalingus ESRV patikėtų užduočių įgyvendinimui užtikrinti.

3.   Valdymo komitetas padeda ESRV priimti sprendimus
  rengdamas
  Generalinės valdybos posėdžius, peržiūrėdamas numatomus aptarti dokumentus bei stebėdamas ERSV atliekamo darbo eigą.

4.   Sekretoriatas
  atsako už kasdienę ESRV veiklą ir visus personalo klausimus.
  Vadovaujant Generalinės valdybos pirmininkui pagal Tarybos
  reglamentą (ES) Nr. .../2010 [ESRV], sekretoriatas
  teikia ESRV aukštos kokybės analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą.
  Sekretoriatas renka techninius patarimus, kuriuos teikia EPI, nacionaliniai centriniai bankai ir nacionalinės priežiūros institucijos.

5.   ▐ 12 straipsnyje nurodytas patariamasis
  mokslinis
  komitetas ▐ teikia konsultacijas ir pagalbą ESRV darbui svarbiais klausimais.

5 straipsnis

Pirmininkavimas

1.   ESRV ▐
  pirmininkas yra ECB pirmininkas
  .

1a.
     
  Pirmąjį pirmininko pavaduotoją penkerių metų kadencijai iš savo tarpo renka ECB Generalinės tarybos nariai, atsižvelgiant į poreikį proporcingai atstovauti valstybėms narėms, euro zonos ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms. Jis gali būti perrinktas kitai kadencijai.

1b.
     
  Antrasis pirmininko pavaduotojas yra Jungtinio komiteto pirmininkas ir paskiriamas pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] [XX] straipsnio nuostatas.

1c.
     
  ESRV pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai per viešąjį klausymą Europos Parlamentui turi pristatyti, kaip ketina vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą.

2.   Pirmininkas pirmininkauja Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto posėdžiams.

3.   Pirmininko
  pavaduotojai eilės tvarka
  pirmininkauja Generalinės valdybos ir (arba) Valdymo komiteto posėdžiams, kai pirmininkas negali dalyvauti posėdyje.

4.   Jeigu ECB Generalinės tarybos narių, išrinktų pirmininku arba
  pirmuoju
  pirmininko pavaduotoju, kadencija baigiasi anksčiau negu pasibaigia 5 metų laikotarpis arba jei dėl kokios nors priežasties pirmininkas arba
  pirmasis
  pirmininko pavaduotojas nebegali vykdyti savo pareigų, naujas pirmininkas arba
  pirmasis
  pirmininko pavaduotojas renkamas pagal
  1a dalį
  .

5.   Pirmininkas atstovauja ESRV už jos ribų.

6 straipsnis

Generalinė valdyba

1.   Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai yra šie asmenys:

| a) | ECB pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas; |
| --- | --- |

a)

ECB pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas;

| b) | nacionalinių centrinių bankų valdytojai; |
| --- | --- |

b)

nacionalinių centrinių bankų valdytojai;

| c) | Europos Komisijos narys; |
| --- | --- |

c)

Europos Komisijos narys;

| d) | Europos bankininkystės institucijos pirmininkas; |
| --- | --- |

d)

Europos bankininkystės institucijos pirmininkas;

| e) | Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos pirmininkas; |
| --- | --- |

e)

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos pirmininkas;

| f) | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkas; |
| --- | --- |

f)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkas;

| fa) | šeši nepriklausomi Generalinės valdybos narių paskirti asmenys, turintys balsavimo teisę, Jungtiniam komitetui pasiūlius; paskirtieji asmenys neturi būti EPI nariai, tačiau yra renkami atsižvelgiant į jų bendrą kompetenciją ir įvairią kvalifikaciją, įgytą mokslo srityje ar kituose sektoriuose, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse, profesinėse sąjungose, arba teikiant finansines paslaugas ar jomis naudojantis; skirdamos minėtuosius asmenis, EPI tuo pačiu metu turi nurodyti, kurie asmenys skiriami eiti pareigas ir Valdymo komitete; eidami savo pareigas, paskirtieji asmenys negali prašyti jokios vyriausybės, institucijos, organo, tarnybos, subjekto ar privataus asmens nurodymų ar jais vadovautis; jie privalo susilaikyti nuo bet kokios su savo vykdomomis pareigomis nesuderinamos veiklos. |
| --- | --- |

fa)

šeši nepriklausomi Generalinės valdybos narių paskirti asmenys, turintys balsavimo teisę, Jungtiniam komitetui pasiūlius; paskirtieji asmenys neturi būti EPI nariai, tačiau yra renkami atsižvelgiant į jų bendrą kompetenciją ir įvairią kvalifikaciją, įgytą mokslo srityje ar kituose sektoriuose, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse, profesinėse sąjungose, arba teikiant finansines paslaugas ar jomis naudojantis; skirdamos minėtuosius asmenis, EPI tuo pačiu metu turi nurodyti, kurie asmenys skiriami eiti pareigas ir Valdymo komitete; eidami savo pareigas, paskirtieji asmenys negali prašyti jokios vyriausybės, institucijos, organo, tarnybos, subjekto ar privataus asmens nurodymų ar jais vadovautis; jie privalo susilaikyti nuo bet kokios su savo vykdomomis pareigomis nesuderinamos veiklos.

2.   Balsavimo teisės neturintys Generalinės valdybos nariai yra šie asmenys:

| a) | po vieną kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos aukšto lygio atstovą iš kiekvienos valstybės narės
  , vadovaujantis šio straipsnio 3 dalimi
  ; |
| --- | --- |

a)

po vieną kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos aukšto lygio atstovą iš kiekvienos valstybės narės
  , vadovaujantis šio straipsnio 3 dalimi
  ;

| b) | Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas. |
| --- | --- |

b)

Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas.

3.   
  Atstovaujant
  nacionalinėms priežiūros institucijoms ▐,
  atitinkami
  aukšto lygio
  atstovai
  dalyvauja
  rotacijos tvarka, atsižvelgiant į svarstomą darbotvarkės punktą, išskyrus atvejus, kai nacionalinės priežiūros institucijos susitaria dėl bendro atstovo
  .

4.   Generalinė valdyba nustato ESRV darbo tvarkos taisykles.

7 straipsnis

Nešališkumas

1.   Dalyvaudami Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto veikloje arba vykdydami kitą veiklą, susijusią su ESRV, ESRV nariai savo pareigas vykdo nešališkai
  ir tik visos Europos Sąjungos interesais
  .
  Jie
  neprašo nurodymų iš valstybių narių
  , Sąjungos institucijų arba kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų
  ir
  jų nurodymais
  nesivadovauja.

1a.
     
  Atlikdami savo pareigas, Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai, veikia nepriklausomai.

2.   Valstybės narės
  , Europos Sąjungos institucijos ar kitos viešosios ar privačiosios įstaigos
  nesiekia daryti poveikio ESRV nariams jiems vykdant ESRV pavestas užduotis.

8 straipsnis

Profesinė paslaptis

1.   ESRV Generalinės valdybos nariai ir visi kiti asmenys, kurie dirba arba dirbo ESRV arba su ja susijusį darbą (įskaitant atitinkamus centrinių bankų, patariamojo
  mokslinio
  komiteto, EPI ir valstybių narių kompetentingų nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojus), negali atskleisti informacijos, laikomos profesine paslaptimi, netgi nustoję eiti savo pareigas.

2.   ESRV nariai gautą informaciją gali naudoti tik eidami savo pareigas ir vykdydami 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas užduotis.

3.   Nepažeidžiant 16 straipsnio ir baudžiamosios teisės, jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti atskirų finansų įstaigų.

4.   ESRV
  , kartu
  su Europos priežiūros institucijomis
  , susitaria
  dėl konkrečių konfidencialumo procedūrų
  ir jas nustato, kad būtų
  apsaugota informacija apie atskiras finansų įstaigas arba informacija, iš kurios galima nustatyti atskiras finansų įstaigas.

9 straipsnis

Generalinės valdybos posėdžiai

1.   Eilinius Generalinės valdybos plenarinius posėdžius sušaukia Generalinės valdybos pirmininkas ir jie vyksta ne rečiau kaip keturis kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami Generalinės valdybos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip vieno trečdalio balsavimo teisę turinčių narių prašymu.

2.   Kiekvienas narys asmeniškai dalyvauja Generalinės valdybos posėdžiuose ir negali būti atstovaujamas kito asmens.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, narys, kuris negali dalyvauti posėdžiuose ilgą laiką, gali paskirti pakaitinį narį. Tą narį taip pat gali pakeisti asmuo, kuris pagal atitinkamos institucijos valdymo taisykles oficialiai paskirtas laikinai pakeisti atstovą.

3a.
     
  Prireikus, dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose gali būti kviečiami aukšto lygio tarptautinių institucijų atstovai, vykdantys kitą susijusią veiklą.

3b.
     
  Prireikus, ad hoc pagrindu ir atsižvelgiant į aptariamą klausimą dalyvauti Generalinės valdybos posėdžiuose gali būti kviečiamas vienas aukšto lygio trečiosios šalies, ypač šalies, kuri yra Europos ekonominės erdvės ar Europos laisvosios prekybos asociacijos narė, atstovas.

4.   Posėdžiai yra konfidencialūs.

10 straipsnis

Generalinės valdybos balsavimo tvarka

1.   Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai turi po vieną balsą.

2.   
  Nepažeidžiant 18 straipsnio 1 dalyje nustatytos balsavimo tvarkos,
  Generalinė valdyba priima sprendimus paprasta dalyvaujančių balsavimo teisę turinčių narių dauguma. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi pirmininkas.

3.   Kad Generalinė valdyba galėtų priimti sprendimą, reikalingas dviejų trečdalių balsavimo teisę turinčių narių kvorumas. Jeigu kvorumo nėra, pirmininkas gali sušaukti neeilinį posėdį, kuriame sprendimai gali būti priimami
  esant vieno trečdalio balsų kvorumui
  .
  Darbo tvarkos taisyklėse nustatomas pakankamas laikotarpis, per kurį turi būti pranešta, kad rengiamas neeilinis posėdis.

3a.
     
  Nukrypstant nuo 2 dalies, sprendimui dėl įspėjimo arba rekomendacijos paskelbimo viešai priimti reikalinga dviejų trečdalių balsų dauguma.

11 straipsnis

Valdymo komitetas

1.   Valdymo komitetą sudaro:

| a) | ESRV pirmininkas; |
| --- | --- |

a)

ESRV pirmininkas;

| b) | ESRV pirmininko
  pirmasis
  pavaduotojas; |
| --- | --- |

b)

ESRV pirmininko
  pirmasis
  pavaduotojas;

| ba) | ECB pirmininko pavaduotojas; |
| --- | --- |

ba)

ECB pirmininko pavaduotojas;

| c) | keturi
  kiti Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai
  , atsižvelgiant į poreikį proporcingai atstovauti valstybėms narėms, euro zonos ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms
  . Juos iš savo tarpo
  trejų
  metų laikotarpiui renka Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai; |
| --- | --- |

c)

keturi
  kiti Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai
  , atsižvelgiant į poreikį proporcingai atstovauti valstybėms narėms, euro zonos ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms
  . Juos iš savo tarpo
  trejų
  metų laikotarpiui renka Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai;

| d) | Europos Komisijos narys; |
| --- | --- |

d)

Europos Komisijos narys;

| e) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  pirmininkas; |
| --- | --- |

e)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  pirmininkas;

| f) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  pirmininkas; |
| --- | --- |

f)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  pirmininkas;

| g) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  pirmininkas;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  pirmininkas;

▐

| (ha) | trys iš šešių nepriklausomų asmenų, nurodytų 6 straipsnio 1 dalies fa punkte. |
| --- | --- |

(ha)

trys iš šešių nepriklausomų asmenų, nurodytų 6 straipsnio 1 dalies fa punkte.

Laisva renkamo Valdymo komiteto nario vieta užpildoma Generalinei valdybai išrenkant naują narį.

2.   Valdymo komiteto posėdžius sušaukia pirmininkas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį prieš kiekvieną Generalinės valdybos posėdį. Pirmininkas taip pat gali sušaukti ad-hoc posėdžius.

12 straipsnis

Patariamasis
  mokslinis
  komitetas

1.   Patariamąjį
  mokslinį
  komitetą sudaro:

| a) | Patariamąjį ekspertų komitetą sudaro devyni Valdymo komiteto pasiūlyti pripažintos kompetencijos ir tikrai nepriklausomi ekspertai, kurie turi įvairios patirties ir gebėjimų ir kurių skyrimą dvejų metų kadencijai, kurią galima pratęsti, patvirtina Generalinė valdyba; eidami savo pareigas, paskirtieji asmenys negali prašyti jokios vyriausybės, institucijos, organo, tarnybos, subjekto ar privataus asmens nurodymų ar jais vadovautis; jie privalo susilaikyti nuo bet kokios su savo vykdomomis pareigomis nesuderinamos veiklos;


  ▐ |
| --- | --- |

a)

Patariamąjį ekspertų komitetą sudaro devyni Valdymo komiteto pasiūlyti pripažintos kompetencijos ir tikrai nepriklausomi ekspertai, kurie turi įvairios patirties ir gebėjimų ir kurių skyrimą dvejų metų kadencijai, kurią galima pratęsti, patvirtina Generalinė valdyba; eidami savo pareigas, paskirtieji asmenys negali prašyti jokios vyriausybės, institucijos, organo, tarnybos, subjekto ar privataus asmens nurodymų ar jais vadovautis; jie privalo susilaikyti nuo bet kokios su savo vykdomomis pareigomis nesuderinamos veiklos;

▐

| c) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  atstovas; |
| --- | --- |

c)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (bankininkystė)
  atstovas;

| d) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  atstovas; |
| --- | --- |

d)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  atstovas;

| e) | Europos
  priežiūros
  institucijos
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovas; |
| --- | --- |

e)

Europos
  priežiūros
  institucijos
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovas;

| f) | du Komisijos atstovai; |
| --- | --- |

f)

du Komisijos atstovai;

| g) | Ekonomikos ir finansų komiteto atstovas.
  ▐ |
| --- | --- |

g)

Ekonomikos ir finansų komiteto atstovas.

▐

2.   Patariamojo
  mokslinio
  komiteto pirmininką skiria Generalinė valdyba pirmininko siūlymu.

3.   Generalinės valdybos prašymu komitetas atlieka 4 straipsnio 5 dalyje nurodytas užduotis.

4.   ESRV sekretoriatas padeda patariamajam
  moksliniam
  komitetui, o sekretoriato vadovas dalyvauja jo posėdžiuose.

4a.
     
  Prireikus, patariamasis mokslinis komitetas iš anksto atvirai ir skaidriai, tačiau drauge laikydamasis konfidencialumo reikalavimų, rengia konsultacijas su suinteresuotais subjektais, pvz., rinkos dalyviais, vartotojų organizacijomis, mokslo ekspertais.

4b.
     
  Siekiant, kad patariamasis mokslinis komitetas galėtų sėkmingai atlikti savo užduotis, jis turėtų būti aprūpinamas visomis reikalingomis priemonėmis, visų pirma analitinėmis ir informacinių ir komunikacijos technologijų priemonėmis.

13 straipsnis

Kiti patarimų šaltiniai

Vykdydama savo pareigas ESRV prireikus kreipiasi
  nuomonės
  į atitinkamas privačiojo arba viešojo sektoriaus suinteresuotus subjektus
  , visų pirma į EPI narius, bet ne vien tik į juos
  .

14 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   ESRV turimiems dokumentams taikomos 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (14) nuostatos.

2.   Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo datos Generalinė valdyba priima praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones.

3.   Sprendimus, kuriuos ESRV priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, galima apskųsti ombudsmenui arba pateikti ieškinį Teisingumo Teismui, laikantis
  SESV 228
  ir
  263
  straipsniuose nustatytų sąlygų.

III   SKYRIUS

UŽDUOTYS

15 straipsnis

Informacijos rinkimas ir keitimasis ja

1.   ESRV teikia Europos priežiūros institucijoms jų užduotims vykdyti reikalingą informaciją apie sisteminę riziką.

2.   Europos priežiūros institucijos
  , ECBS, Komisija, nacionalinės priežiūros institucijos ir nacionalinės statistikos įstaigos
  glaudžiai bendradarbiauja su ESRV ir, laikydamosi
  Sąjungos
  teisės aktų, suteikia visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti.

3.   
  Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI], 21 straipsnio 2 dalies,
  ESRV gali paprašyti Europos priežiūros institucijų pateikti informaciją,
  paprastai
  tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti atskirų finansų įstaigų. ▐

3a.
     
  Prieš prašydama informacijos pagal šį straipsnį, ESRV pirmiausia atsižvelgia į tai, kokius statistinius duomenis jau surinko, išplatino bei parengė Europos statistikos sistema ir ECBS.

3b.
     
  Jei šios institucijos neturi prašomų duomenų arba negali pateikti jų laiku, ESRV gali paprašyti duomenų iš ECBS, nacionalinių priežiūros institucijų ar nacionalinių statistikos institucijų. Jeigu pirmiau nurodytos institucijos duomenų neturi, ESRV gali paprašyti duomenų iš atitinkamos valstybės narės.

3c.
     
  Jeigu ESRV paprašo pateikti duomenis ne apibendrinta ar suvestine forma, pagrįstame prašyme paaiškinama, kodėl manoma, kad duomenys apie atitinkamą atskirą finansų įstaigą yra svarbūs sisteminiu požiūriu ir būtini atsižvelgiant į vyraujančią padėtį rinkoje.

▐

5.   Kiekvieną kartą prieš prašydama pateikti informaciją ne apibendrinta ar suvestine forma, ESRV deramai konsultuojasi su atitinkama Europos priežiūros institucija, kad įsitikintų savo prašymo pagrįstumu ir proporcingumu.
  Jeigu atitinkama Europos priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad prašymas nėra pagrįstas ir proporcingas, ji nedelsdama grąžina prašymą ESRV ir paprašo papildomo pagrindimo. Kai ESRV pateikia atitinkamai Europos priežiūros institucijai tokį papildomą pagrindimą, prašymo adresatas prašomus duomenis perduoda ESRV, su sąlyga, kad adresatas turi teisėtą galimybę susipažinti su atitinkamais duomenimis.

16 straipsnis

Įspėjimai ir rekomendacijos

1.   Nustačius didelę riziką, kad nepavyks įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto tikslo, ESRV pateikia įspėjimus ir prireikus rekomendacijas dėl taisomųjų veiksmų
  , atitinkamais atvejais įskaitant rekomendacijas dėl teisėkūros iniciatyvų
  .

2.   Įspėjimai ar rekomendacijos, teikiami ESRV pagal 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktus, gali būti bendro arba konkretaus pobūdžio, ir skirti
  visų pirma
  visai
  Sąjungai
  arba vienai ar kelioms valstybėms narėms, arba vienai ar kelioms Europos priežiūros institucijoms, arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms.
  Jeigu įspėjimas ar rekomendacija yra skirti vienai ar kelioms priežiūros institucijoms, apie tai informuojama atitinkama valstybė narė.
  Rekomendacijose nurodomas konkretus politinio atsako terminas. Rekomendacijos taip pat gali būti skirtos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamus
  Sąjungos
  teisės aktus.

3.   Įspėjimai ir rekomendacijos taip pat perduodami
  Europos Parlamentui,
  Tarybai,
  Komisijai, adresatams pagal 2 dalį
  ir, kai adresuojama vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms,
  EPI
  .

4.   
  Siekiant atkreipti didesnį dėmesį į riziką Europos ekonomikai ir pirmiausia atsižvelgti į šią riziką, ESRV, glaudžiai bendradarbiaudama su EFPIS, parengia spalvinio kodo sistemą, kuri atitinka su skirtingų lygių rizika susijusią padėtį.

Parengus šiuos klasifikavimo kriterijus konkrečiais atvejais, jei tinkama, pagal sistemos įspėjimus ir rekomendacijas bus galima nustatyti, kokiai kategorijai priklauso rizika.

16a straipsnis

Veiksmai kritinės padėties atvejais

Esant nepageidaujamiems pokyčiams, jog galėtų kilti pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir jų vientisumui arba visai Europos Sąjungos finansų sistemai arba jos daliai, ESVR gali paskelbti įspėjimą dėl kritinės padėties.

Komisija savo iniciatyva arba gavusi ESRV, vienos iš priežiūros institucijų, Europos Parlamento ar Tarybos prašymą gali priimti vienai iš priežiūros institucijų skirtą sprendimą, kuriuo nustatoma, kad susidarė kritinė padėtis. Komisija peržiūri šį sprendimą tinkamais intervalais ir bet kuriuo atveju kartą per mėnesį, ir, kai tik tinkama, paskelbia, kad kritinė padėtis baigėsi.

Jeigu Komisija nustato, kad yra kritinė padėtis, ji apie tai tinkamai ir nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

17 straipsnis

ESRV rekomendacijų įgyvendinimas

1.   Kai 3 straipsnio 2 dalies d
  punkte
  nurodyta rekomendacija skiriama vienai ar kelioms valstybėms narėms arba vienai ar kelioms Europos priežiūros institucijoms arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms, adresatas informuoja ESRV apie veiksmus, kurių imtasi laikantis rekomendacijų, arba paaiškina, kodėl nebuvo imtasi jokių veiksmų. Apie tai
  informuojami Europos Parlamentas,
  Taryba ir, prireikus, Europos priežiūros institucijos.

2.   Jei ESRV nusprendžia, kad
  vienas iš jos
  rekomendacijų
  adresatų nesilaikė rekomendacijos arba jos laikėsi netinkamai
  ir kad
  adresatas nepagrindė tokio savo elgesio
  , ji informuoja apie tai
  Europos Parlamentą,
  Tarybą
  , Komisiją
  ir, kai reikia, atitinkamas Europos priežiūros institucijas.

2a.
     
  Jei ESRV priima sprendimą pagal 2 dalį, Europos Parlamentas prireikus gali kviesti adresatus pasikeisti nuomonėmis su savo atsakingu komitetu. Šis keitimasis nuomonėmis, kuriame dalyvauja ESRV, ypač svarbus, kai nacionaliniai sprendimai daro poveikį vienai ar kelioms valstybėms narėms (šalutinio poveikio efektas).

18 straipsnis

Vieši įspėjimai ir rekomendacijos

1.   ESRV Generalinė valdyba kiekvienu atskiru atveju sprendžia, ar įspėjimas arba rekomendacija turi būti paskelbti viešai. Nukrypstant nuo 10 straipsnio 2 dalies, sprendimui dėl įspėjimo arba rekomendacijos paskelbimo viešai priimti reikalinga dviejų trečdalių balsų dauguma.
  Nepaisant 10 straipsnio 3 dalies, priimant sprendimus pagal šią dalį visada reikalingas dviejų trečdalių balsų kvorumas.

2.   Kai ESRV Generalinė valdyba nusprendžia paviešinti įspėjimą ar rekomendaciją, ji iš anksto apie tai įspėją adresatą (-us).

2a.
     
  ESRV išleistų įspėjimų ir rekomendacijų adresatams turėtų būti suteiktos teisės viešai skelbti savo nuomones ir jų pagrindimus atsakant į ESRV paskelbtus įspėjimus ir rekomendacijas.

3.   Kai ESRV Generalinė valdyba nusprendžia neviešinti įspėjimo arba rekomendacijos, adresatas ir, kai reikia, Taryba ir Europos priežiūros institucijos imasi visų būtinų priemonių jų konfidencialumui užtikrinti. ▐

3a.
     
  Visi duomenys, kuriais ESRV Generalinė valdyba remiasi atlikdama savo analizę prieš įspėjimo ar rekomendacijos pateikimą, paskelbiami viešai tinkama anonimine forma. Jei įspėjimai konfidencialūs, informacija pateikiama per pagrįstą laikotarpį, kuris nustatomas ESRV darbo tvarkos taisyklėse.

IV   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Atskaitomybė ir
  pareiga teikti ataskaitas

1.   ESRV
  pirmininkas
  ne mažiau kaip kartą per metus
  , o plataus masto finansinio nuosmukio atveju – dar dažniau kasmetinį Europos Parlamento klausymą, rengiamą kasmet leidžiamos ESRV ataskaitos
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  proga
  .
  Šis klausymas turi vykti kitu nei Europos Parlamento ir ECB pirmininko vykdomas dialogas pinigų politikos klausimais, pagrindu.

1a.
     
  Šiame straipsnyje minimos ataskaitose nurodoma informacija, dėl kurios pagal 18 straipsnio nuostatas ESRV Generalinė valdyba nusprendžia, kad ji turėtų būti skelbiama viešai. Šios ataskaitos skelbiamos viešai.

2.   
  Europos Parlamento,
  Tarybos arba Komisijos kvietimu ESRV taip pat nagrinėja konkrečius klausimus.

2a.
     
  Europos Parlamentas gali prašyti ESRV pirmininko ir kitų Valdymo komiteto narių dalyvauti Europos Parlamento atsakingų komitetų klausymuose.

20 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

Remdamiesi Komisijos ataskaita Europos Parlamentas ir
  Taryba išnagrinėja šį reglamentą
  iki ...

   (15) ir
  , gavę ECB nuomonę,
  nusprendžia, ar ESRV
  tikslai
  ir organizacija turi būti
  peržiūrėti
  .

Ataskaitoje visų pirma įvertinama, ar:

| a) | tinkama supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant didesnės makro- ir mikrolygių ir Europos priežiūros institucijų tarpusavio darnos; |
| --- | --- |

a)

tinkama supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant didesnės makro- ir mikrolygių ir Europos priežiūros institucijų tarpusavio darnos;

| b) | tinkama didinti EPI reguliavimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

b)

tinkama didinti EPI reguliavimo įgaliojimus;

| c) | EFPIS raida atitinka šios srities pasaulinę raidą; |
| --- | --- |

c)

EFPIS raida atitinka šios srities pasaulinę raidą;

| d) | EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos; |
| --- | --- |

d)

EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos;

| e) | ar užtikrintas tinkamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas. |
| --- | --- |

e)

ar užtikrintas tinkamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas.

21 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0168/2010).

1

(2)  Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

2

pusjuodžiu kursyvu

(3)  OL C 270, 2009 11 11, p. 1.

3

(4)  2010 m. sausio 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

4

(5)  ... Europos Parlamento pozicija.

5

(6)  

  OL C 40, 2001 2 7, p. 453

  .

6

OL C 40, 2001 2 7, p. 453

(7)  

  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394

  .

7

OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394

(8)  

  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392

  .

8

OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392

(9)  

  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26

  .

9

OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26

(10)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

10

OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

(11)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

11

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

(12)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279
  .

12

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279

(13)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

13

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(14)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

14

(15)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

15

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/337 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/337

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisEuropos bankininkystės institucija ***I

P7_TA(2010)0272

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2011/C 351 E/38

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 7 d. taip (1):

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas dėl

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo įsteigiama Europos
  priežiūros
  institucija (
  Europos bankininkystės institucija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (4),

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (5),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (6),

kadangi:

| (1) | 2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai atsiliko nuo realybės –
  finansų globalizacijos ir
  integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų. |
| --- | --- |

(1)

2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai atsiliko nuo realybės –
  finansų globalizacijos ir
  integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų.

| (1a) | Kur kas anksčiau, negu prasidėjo finansų krizė, Europos Parlamentas nuolat ragino visiems veikėjams Europos Sąjungos lygmeniu sudaryti iš tiesų vienodas sąlygas ir kartu atkreipė dėmesį į Sąjungos patiriamas didelės nesėkmes vykdant vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūrą (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10) ir 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11) ir 2009 m. balandžio 22 d. pozicija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų) (13). |
| --- | --- |

(1a)

Kur kas anksčiau, negu prasidėjo finansų krizė, Europos Parlamentas nuolat ragino visiems veikėjams Europos Sąjungos lygmeniu sudaryti iš tiesų vienodas sąlygas ir kartu atkreipė dėmesį į Sąjungos patiriamas didelės nesėkmes vykdant vis labiau integruotų finansų rinkų priežiūrą (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10) ir 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11) ir 2009 m. balandžio 22 d. pozicija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų) (13).

| (2) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Joje rekomenduojama įgyvendinti
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną bankininkystės sektoriui, vieną vertybinių popierių sektoriui ir vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateikiamose rekomendacijose nurodomi mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (Larosière ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Joje rekomenduojama įgyvendinti
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną bankininkystės sektoriui, vieną vertybinių popierių sektoriui ir vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateikiamose rekomendacijose nurodomi mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje.

| (3) | 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“
  ji
  pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą,
  tačiau neįtraukė visų Larosière ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  . |
| --- | --- |

(3)

2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“
  ji
  pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą,
  tačiau neįtraukė visų Larosière ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  .

| (4) | Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei. |
| --- | --- |

(4)

Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei.

| (4a) | Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2010 m. balandžio 16 d. ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti. |
| --- | --- |

(4a)

Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2010 m. balandžio 16 d. ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti.

| (4b) | Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“. |
| --- | --- |

(4b)

Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“.

| (4c) | Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25 d. aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(4c)

Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25 d. aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis.

| (4d) | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis. |
| --- | --- |

(4d)

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis.

| (5) | Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika
  finansų sistemos stabilumui ir
  vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus. |
| --- | --- |

(5)

Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika
  finansų sistemos stabilumui ir
  vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus.

| (6) | Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra jokio mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius galimus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybinių įstaigų, kai nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija, kai bendriems nacionalinių institucijų veiksmams tenka taikyti sudėtingą tvarką, kad būtų atsižvelgta į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus, kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (EFPIS)
  turėtų būti siekiama pašalinti šiuos trūkumus ir sukurti sistemą, atitinkančią stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą. |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra jokio mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius galimus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybinių įstaigų, kai nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija, kai bendriems nacionalinių institucijų veiksmams tenka taikyti sudėtingą tvarką, kad būtų atsižvelgta į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus, kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (EFPIS)
  turėtų būti siekiama pašalinti šiuos trūkumus ir sukurti sistemą, atitinkančią stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą.

| (7) | EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygmeniu.
  Europos priežiūros institucijai (Institucija) turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybines finansų institucijas, požiūriu ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį skiria finansų institucijoms, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nes jų veiklos sutrikimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų įstaigoms ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Kartu su Institucija, taip pat reikėtų
  įsteigti Europos
  priežiūros
  instituciją
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  , taip pat Europos
  priežiūros
  instituciją
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  bei Europos
  priežiūros
  instituciją
  (Jungtinis komitetas)
  .
  ESRV turėtų sudaryti Europos finansų priežiūros institucijų sistemos dalį. |
| --- | --- |

(7)

EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygmeniu.
  Europos priežiūros institucijai (Institucija) turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybines finansų institucijas, požiūriu ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį skiria finansų institucijoms, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nes jų veiklos sutrikimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų įstaigoms ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Kartu su Institucija, taip pat reikėtų
  įsteigti Europos
  priežiūros
  instituciją
  (draudimas ir profesinės pensijos)
  , taip pat Europos
  priežiūros
  instituciją
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  bei Europos
  priežiūros
  instituciją
  (Jungtinis komitetas)
  .
  ESRV turėtų sudaryti Europos finansų priežiūros institucijų sistemos dalį.

| (8) | Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (14), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (15), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (16), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų perėmimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis. |
| --- | --- |

(8)

Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (14), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (15), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (16), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų perėmimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis.

| (9) | Institucija
  turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų įstaigų pobūdį
  .
  Institucija turėtų
  apsaugoti
  viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumas, rinkų ir finansinių produktų skaidrumas ir indėlininkų bei investuotojų apsauga
  .
  Be to, Institucija turėtų vengti reguliuojamojo arbitražo ir užtikrinti visiems vienodas sąlygas,
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų įstaigas ir kitas suinteresuotąsias šalis, vartotojus ir darbuotojus, naudai.
  Be to, jos užduotis taip pat turėtų būti skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas bankininkystės, mokėjimų, elektroninių pinigų reguliavimo ir priežiūros srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimais. Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė. |
| --- | --- |

(9)

Institucija
  turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų įstaigų pobūdį
  .
  Institucija turėtų
  apsaugoti
  viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumas, rinkų ir finansinių produktų skaidrumas ir indėlininkų bei investuotojų apsauga
  .
  Be to, Institucija turėtų vengti reguliuojamojo arbitražo ir užtikrinti visiems vienodas sąlygas,
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų įstaigas ir kitas suinteresuotąsias šalis, vartotojus ir darbuotojus, naudai.
  Be to, jos užduotis taip pat turėtų būti skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas bankininkystės, mokėjimų, elektroninių pinigų reguliavimo ir priežiūros srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimais. Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė.

| (9a) | Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai. |
| --- | --- |

(9a)

Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai.

| (9b) | Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika (Bazelio bankų priežiūros komitetas). |
| --- | --- |

(9b)

Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika (Bazelio bankų priežiūros komitetas).

| (9c) | Tarptautinės institucijos (TVF, Finansinio stabilumo taryba ir Tarptautinis atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip „finansinių paslaugų sutrikimą, kurį (i) sukėlė visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai ir (ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiai ekonomikai. Bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra gali turėti tam tikros reikšmės sisteminiu požiūriu.“ |
| --- | --- |

(9c)

Tarptautinės institucijos (TVF, Finansinio stabilumo taryba ir Tarptautinis atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip „finansinių paslaugų sutrikimą, kurį (i) sukėlė visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai ir (ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiai ekonomikai. Bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra gali turėti tam tikros reikšmės sisteminiu požiūriu.“

| (9d) | Tarpvalstybinė rizika, kaip apibrėžė minėtos institucijos, tai rizika kylanti dėl ekonominės pusiausvyros nebuvimo arba finansinių trūkumų visoje Sąjungoje arba jos dalyse, kurie gali turėti didelių neigiamų pasekmių ekonominių subjektų iš dviejų ar daugiau valstybių narių sandoriams, vidaus rinkos veikimui, Sąjungos arba bet kurios jos valstybės narės viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

(9d)

Tarpvalstybinė rizika, kaip apibrėžė minėtos institucijos, tai rizika kylanti dėl ekonominės pusiausvyros nebuvimo arba finansinių trūkumų visoje Sąjungoje arba jos dalyse, kurie gali turėti didelių neigiamų pasekmių ekonominių subjektų iš dviejų ar daugiau valstybių narių sandoriams, vidaus rinkos veikimui, Sąjungos arba bet kurios jos valstybės narės viešiesiems finansams.

| (10) | 2006 m. gegužės 2 d. sprendime byloje C-217/04 (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė
  , kad
  „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą.“
  Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti kompetentingoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  . |
| --- | --- |

(10)

2006 m. gegužės 2 d. sprendime byloje C-217/04 (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė
  , kad
  „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą.“
  Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti kompetentingoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  .

| (11) | Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių kompetentingų institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie: 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (17), 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (18) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (19). |
| --- | --- |

(11)

Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių kompetentingų institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie: 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (17), 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (18) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (19).

| (12) | Galiojantys
  Sąjungos
  teisės aktai, kuriais reglamentuojama šio reglamento apimama sritis, taip pat yra šie: 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (20),
  Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. lapkričio 15 d. Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (21), 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros

   (22)

  ir susijusios
  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui
  dalys

   (23), ▐ 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (24)

  ir 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (25). |
| --- | --- |

(12)

Galiojantys
  Sąjungos
  teisės aktai, kuriais reglamentuojama šio reglamento apimama sritis, taip pat yra šie: 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (20),
  Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. lapkričio 15 d. Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (21), 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros

   (22)

  ir susijusios
  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui
  dalys

   (23), ▐ 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (24)

  ir 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (25).

| (13) | Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį indėlių garantijų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į indėlininkus visoje
  Sąjungoje
  . Indėlių garantijų sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios indėlių garantijų sistemos ir jos operatoriaus atžvilgiu.
  Įsteigus Europos indėlių garantijų fondą, turėtų būti persvarstytas Institucijos vaidmuo. |
| --- | --- |

(13)

Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį indėlių garantijų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į indėlininkus visoje
  Sąjungoje
  . Indėlių garantijų sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios indėlių garantijų sistemos ir jos operatoriaus atžvilgiu.
  Įsteigus Europos indėlių garantijų fondą, turėtų būti persvarstytas Institucijos vaidmuo.

| (14) | Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus techninius
  reguliavimo
  finansinių paslaugų srities standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą indėlininkų, investuotojų ir vartotojų apsaugą visoje
  Sąjungoje
  . Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga.
  Šiuos techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus pagal SESV 290 straipsnį turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. |
| --- | --- |

(14)

Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus techninius
  reguliavimo
  finansinių paslaugų srities standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą indėlininkų, investuotojų ir vartotojų apsaugą visoje
  Sąjungoje
  . Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga.
  Šiuos techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus pagal SESV 290 straipsnį turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį.

| (15) | Techninių standartų projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija kasdien atidžiai seka ir yra susipažinusi su finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, techninių standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Sąjungos finansinių paslaugų

  acquis

  . Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir greitą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas. |
| --- | --- |

(15)

Techninių standartų projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija kasdien atidžiai seka ir yra susipažinusi su finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, techninių standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Sąjungos finansinių paslaugų

  acquis

  . Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir greitą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas.

| (15a) | Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisiškai privalomus Sąjungos aktus. Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. |
| --- | --- |

(15a)

Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisiškai privalomus Sąjungos aktus. Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui.

| (16) | Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti neprivalomas gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo techninių
  reguliavimo
  standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos,
  siekiant visiško skaidrumo rinkos dalyvių atžvilgiu, paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų. |
| --- | --- |

(16)

Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti neprivalomas gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo techninių
  reguliavimo
  standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos,
  siekiant visiško skaidrumo rinkos dalyvių atžvilgiu, paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų.

| (17) | Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo,
  veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų įstaigų konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai. |
| --- | --- |

(17)

Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo,
  veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų įstaigų konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai.

| (18) | Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygmeniu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko
  Sąjungos
  teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisija, atsižvelgdama į Institucijos rekomendaciją, gali pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, būtinų, kad būtų užtikrintas Sąjungos teisės aktų laikymasis. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygmeniu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko
  Sąjungos
  teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisija, atsižvelgdama į Institucijos rekomendaciją, gali pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, būtinų, kad būtų užtikrintas Sąjungos teisės aktų laikymasis.

| (19) | Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  . |
| --- | --- |

(19)

Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  .

| (20) | Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija nesilaiko jai skirtų
  oficialių nuomonių
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo. |
| --- | --- |

(20)

Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija nesilaiko jai skirtų
  oficialių nuomonių
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo.

| (21) | Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei padėčiai nustatyti turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba arba Europos priežiūros institucija mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turi kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei padėčiai nustatyti turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba arba Europos priežiūros institucija mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turi kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą.

| (22) | Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių kompetentingų institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų kompetentingų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį kompetentingos institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija turėtų prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Tais atvejais, kai pagal atitinkamus ES teisės aktus valstybių narių kompetentingoms institucijoms suteikiama laisvė veikti savo nuožiūra, Europos priežiūros institucijos priimti sprendimai neturėtų panaikinti jų teisės naudotis savo įgaliojimais pagal Sąjungos teisę. Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Bendrijos teisės aktų srityse. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių kompetentingų institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų kompetentingų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį kompetentingos institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija turėtų prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Tais atvejais, kai pagal atitinkamus ES teisės aktus valstybių narių kompetentingoms institucijoms suteikiama laisvė veikti savo nuožiūra, Europos priežiūros institucijos priimti sprendimai neturėtų panaikinti jų teisės naudotis savo įgaliojimais pagal Sąjungos teisę. Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Bendrijos teisės aktų srityse.

| (22a) | Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas. |
| --- | --- |

(22a)

Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas.

| (22b) | Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (Turnerio ataskaita). |
| --- | --- |

(22b)

Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (Turnerio ataskaita).

| (22c) | Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. Pagal vadinamąjį nacionalinį sprendimą, priimančioji valstybė turėtų teisę įpareigoti užsienio institucijas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo. Pagal vadinamąjį europinį sprendimą, Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra. |
| --- | --- |

(22c)

Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. Pagal vadinamąjį nacionalinį sprendimą, priimančioji valstybė turėtų teisę įpareigoti užsienio institucijas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo. Pagal vadinamąjį europinį sprendimą, Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra.

| (23) | Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliuojamojo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema. |
| --- | --- |

(23)

Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliuojamojo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema.

| (23a) | Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, nes jų veiklos sutrikimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir daryti žalą realiai ekonomikai. |
| --- | --- |

(23a)

Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, nes jų veiklos sutrikimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir daryti žalą realiai ekonomikai.

| (23b) | Sisteminė rizika turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus FST, TVF, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai. |
| --- | --- |

(23b)

Sisteminė rizika turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus FST, TVF, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai.

| (23c) | Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos valdyti krizes, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos). |
| --- | --- |

(23c)

Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos valdyti krizes, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos).

| (23d) | Siekiant užtikrinti bendrą tarpvalstybinių finansų įstaigų atsakomybę, apsaugoti Sąjungos indėlininkų interesus ir sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su sistemine finansų krize, reikėtų įsteigti Europos indėlių garantijų fondą. ES lygmens fondas turėtų būti veiksmingiausias būdas apsaugoti indėlininkų interesus ir geriausia apsauga nuo konkurencijos iškraipymų. Tačiau akivaizdu, kad ES metodai yra neišvengiamai sudėtingesni ir kad kai kurios valstybės narės jau pradėjo kurti ar net taikyti tokias sistemas. Taigi Institucija turėtų užtikrinti bent jau tai, kad būtų suderinti svarbiausi nacionalinių sistemų bruožai. Ji taip pat turėtų užtikrinti, kad finansų įstaigos turėtų mokėti įnašą tik vienai iš šių sistemų. |
| --- | --- |

(23d)

Siekiant užtikrinti bendrą tarpvalstybinių finansų įstaigų atsakomybę, apsaugoti Sąjungos indėlininkų interesus ir sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su sistemine finansų krize, reikėtų įsteigti Europos indėlių garantijų fondą. ES lygmens fondas turėtų būti veiksmingiausias būdas apsaugoti indėlininkų interesus ir geriausia apsauga nuo konkurencijos iškraipymų. Tačiau akivaizdu, kad ES metodai yra neišvengiamai sudėtingesni ir kad kai kurios valstybės narės jau pradėjo kurti ar net taikyti tokias sistemas. Taigi Institucija turėtų užtikrinti bent jau tai, kad būtų suderinti svarbiausi nacionalinių sistemų bruožai. Ji taip pat turėtų užtikrinti, kad finansų įstaigos turėtų mokėti įnašą tik vienai iš šių sistemų.

| (23e) | Europos bankininkystės stabilumo fondo lėšomis turėtų būti finansuojamas tinkamas finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, veiklos nutraukimo organizavimas arba gelbėjimo intervencijos, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė Sąjungos vidaus finansų rinkos stabilumui. Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų finansų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus. |
| --- | --- |

(23e)

Europos bankininkystės stabilumo fondo lėšomis turėtų būti finansuojamas tinkamas finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, veiklos nutraukimo organizavimas arba gelbėjimo intervencijos, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė Sąjungos vidaus finansų rinkos stabilumui. Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų finansų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus.

| (24) | Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Sąjungos lygmeniu,
  tenkančią naštą.
  Šiame
  reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti
  Institucijos arba kitos nacionalinės priežiūros institucijos
  vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms lengviau sudaryti perdavimo susitarimus
  ir stebėti, kaip jų laikomasi
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Ji turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su įgaliojimų perdavimu ir perdavimo susitarimais. |
| --- | --- |

(24)

Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Sąjungos lygmeniu,
  tenkančią naštą.
  Šiame
  reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti
  Institucijos arba kitos nacionalinės priežiūros institucijos
  vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms lengviau sudaryti perdavimo susitarimus
  ir stebėti, kaip jų laikomasi
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Ji turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su įgaliojimų perdavimu ir perdavimo susitarimais.

| (25) | Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus. |
| --- | --- |

(25)

Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus.

| (26) | Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į kompetentingų institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai, pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai. |
| --- | --- |

(26)

Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į kompetentingų institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai, pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai.

| (27) | Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Europos Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp kompetentingų institucijų srautui. |
| --- | --- |

(27)

Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Europos Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp kompetentingų institucijų srautui.

| (28) | Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygmeniu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje pradėti ir
  koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama tinkamai vykdyti savo pareigas, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę. |
| --- | --- |

(28)

Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygmeniu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje pradėti ir
  koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama tinkamai vykdyti savo pareigas, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę.

| (29) | Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis.

| (30) | Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2006/48/EB. |
| --- | --- |

(30)

Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2006/48/EB.

| (31) | Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimu susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų įstaigų įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų
  , ir atsižvelgti į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  blogiausiu atveju
  Institucija turėtų turėti
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai
  finansų įstaigoms
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia tokios informacijos arba negali jos laiku pateikti. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas. |
| --- | --- |

(31)

Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimu susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų įstaigų įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų
  , ir atsižvelgti į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  blogiausiu atveju
  Institucija turėtų turėti
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai
  finansų įstaigoms
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia tokios informacijos arba negali jos laiku pateikti. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas.

| (31a) | Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamas 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (26) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (27). |
| --- | --- |

(31a)

Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamas 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (26) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (27).

| (32) | Siekiant užtikrinti, kad
  ESRV
  veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir
  ESRV
  glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir ESRV
  turėtų
  tarpusavyje
  dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias
  ESRV
  skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų pasirūpinti, kad,
  jeigu reikia,
  būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant užtikrinti, kad
  ESRV
  veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir
  ESRV
  glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir ESRV
  turėtų
  tarpusavyje
  dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias
  ESRV
  skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų pasirūpinti, kad,
  jeigu reikia,
  būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų.

| (33) | ▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires arba rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, tam tikslui turėtų būti suformuota Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujamos
  Sąjungos
  kredito ir investicinės įstaigos (
  kurios atstovauja įvairių modelių ir dydžio finansų įstaigoms ir verslo įmonėms,
  įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  MVĮ, profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeninių bankininkystės paslaugų naudotojai. Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

(33)

▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires arba rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, tam tikslui turėtų būti suformuota Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujamos
  Sąjungos
  kredito ir investicinės įstaigos (
  kurios atstovauja įvairių modelių ir dydžio finansų įstaigoms ir verslo įmonėms,
  įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  MVĮ, profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeninių bankininkystės paslaugų naudotojai. Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje.

| (33a) | Diskusijose dėl būsimų finansinių paslaugų ir susijusiame sprendimų priėmimo procese ne pelno organizacijos turi mažiau įtakos, palyginti su tinkamai finansuojamais ir turinčiais gerus ryšius pramonės atstovais. Ši nepalanki padėtis turėtų būti ištaisyta tinkamai finansuojant jų atstovus, priklausančius bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupei. |
| --- | --- |

(33a)

Diskusijose dėl būsimų finansinių paslaugų ir susijusiame sprendimų priėmimo procese ne pelno organizacijos turi mažiau įtakos, palyginti su tinkamai finansuojamais ir turinčiais gerus ryšius pramonės atstovais. Ši nepalanki padėtis turėtų būti ištaisyta tinkamai finansuojant jų atstovus, priklausančius bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupei.

| (34) | Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą ▐ krizių
  atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskiras finansiškai silpnas finansų įstaigas ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuodami atsižvelgiant į Ekonominės ir pinigų sąjungos sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų įstaigos stabilumui, neturėtų daryti neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(34)

Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą ▐ krizių
  atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskiras finansiškai silpnas finansų įstaigas ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuodami atsižvelgiant į Ekonominės ir pinigų sąjungos sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų įstaigos stabilumui, neturėtų daryti neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu.

| (34a) | Per trejus metus nuo reglamento, nustatančio tokį mechanizmą, įsigaliojimo datos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų parengti Sąjungos lygmeniu aiškias ir pagrįstas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinama valstybių narių galimybė naudotis apsaugos sąlyga. |
| --- | --- |

(34a)

Per trejus metus nuo reglamento, nustatančio tokį mechanizmą, įsigaliojimo datos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų parengti Sąjungos lygmeniu aiškias ir pagrįstas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinama valstybių narių galimybė naudotis apsaugos sąlyga.

| (34b) | Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Bendradarbiaudama su Komisija Institucija turėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis toliau. |
| --- | --- |

(34b)

Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Bendradarbiaudama su Komisija Institucija turėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis toliau.

| (35) | Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį. |
| --- | --- |

(35)

Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį.

| (36) | Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos kompetentingos institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos,
  ESRV
  , Europos centrinio banko
  , Europos priežiūros institucijos (draudimas ir pensijos) ir Europos priežiūros institucijos (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais,
  būtų
  tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė. |
| --- | --- |

(36)

Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos kompetentingos institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos,
  ESRV
  , Europos centrinio banko
  , Europos priežiūros institucijos (draudimas ir pensijos) ir Europos priežiūros institucijos (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais,
  būtų
  tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė.

| (36a) | Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai ir kurie nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas gali būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(36a)

Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai ir kurie nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas gali būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

| (37) | Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(37)

Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą.

| (38) | Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto atviro konkurso, pasirenka Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti. |
| --- | --- |

(38)

Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto atviro konkurso, pasirenka Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

| (39) | Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose,
  tos institucijos
  turėtų kruopščiai koordinuoti
  veiklą per
  Europos priežiūros
  institucijas (Jungtinis komitetas) (toliau – Jungtinis komitetas), ir, prireikus,
  turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. ▐ Jungtinis komitetas turėtų
  koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Kai tinka, aktus, taip pat patenkančius į
  vienos
  Europos
  priežiūros institucijos (
  draudimo ir profesinių pensijų
  )
  ar
  kitos
  Europos
  priežiūros institucijos (
  vertybinių popierių ir rinkų
  )
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose,
  tos institucijos
  turėtų kruopščiai koordinuoti
  veiklą per
  Europos priežiūros
  institucijas (Jungtinis komitetas) (toliau – Jungtinis komitetas), ir, prireikus,
  turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. ▐ Jungtinis komitetas turėtų
  koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Kai tinka, aktus, taip pat patenkančius į
  vienos
  Europos
  priežiūros institucijos (
  draudimo ir profesinių pensijų
  )
  ar
  kitos
  Europos
  priežiūros institucijos (
  vertybinių popierių ir rinkų
  )
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai.

| (40) | Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui. |
| --- | --- |

(40)

Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui.

| (41) | Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija (28)

  . Turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui turėtų būti taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija (28)

  . Turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui turėtų būti taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra.

| (42) | Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (29). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (30). |
| --- | --- |

(42)

Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (29). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (30).

| (43) | Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (31). |
| --- | --- |

(43)

Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (31).

| (44) | Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle,
  konfidencialumui turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  . |
| --- | --- |

(44)

Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle,
  konfidencialumui turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  .

| (45) | Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (32) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais. |
| --- | --- |

(45)

Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (32) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais.

| (46) | Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (34). |
| --- | --- |

(46)

Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (34).

| (47) | Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  . |
| --- | --- |

(47)

Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  .

| (48) | Valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus ir investuotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to tų tikslų, atsižvelgiant į veiksmų mastą, būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu, todėl, laikydamasi
  Europos Sąjungos sutarties
  5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Europos Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(48)

Valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti indėlininkus ir investuotojus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to tų tikslų, atsižvelgiant į veiksmų mastą, būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygmeniu, todėl, laikydamasi
  Europos Sąjungos sutarties
  5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Europos Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.

| (49) | Institucija perima visas dabartines Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto užduotis ir įgaliojimus. Todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/78/EB, kuriuo įsteigiamas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 716/2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (35), turėtų būti atitinkamai pakeistas. |
| --- | --- |

(49)

Institucija perima visas dabartines Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto užduotis ir įgaliojimus. Todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/78/EB, kuriuo įsteigiamas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 716/2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (35), turėtų būti atitinkamai pakeistas.

| (50) | Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto, |
| --- | --- |

(50)

Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

STEIGIMAS IR TEISINIS STATUSAS

1 straipsnis

Steigimas ir veiksmų mastas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama Europos
  priežiūros
  institucija (
  Europos bankininkystės institucija,
  toliau – Institucija).

2.   Institucija veikia
  šiuo reglamentu suteiktų įgaliojimų srityje ir
  Direktyvos 2006/48/EB, Direktyvos 2006/49/EB, Direktyvos 2002/87/EB,
  Reglamento (EB) Nr. 1781/2006, Direktyvos 94/19/EB taikymo srityje bei
  Direktyvos 2005/60/EB, Direktyvos 2002/65/EB,
  Direktyvos 2007/64/EB
  ir
  Direktyvos 2009/110/EB atitinkamų dalių taikymo srityje, kai šie teisės aktai taikomi kredito ir finansų įstaigoms bei jas prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms,
  įskaitant visas šiais teisės aktais pagrįstas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, ir bet kokio tolesnio
  Sąjungos
  teisės akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje.

2a.
     
  Institucija taip pat veikia kredito įstaigų, finansinių konglomeratų, investicinių įmonių, mokėjimo įstaigų ir elektroninių pinigų įstaigų veiklos srityje, įskaitant įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimais, jei tokie Institucijos veiksmai yra reikalingi 2 dalyje nurodytų teisės aktų veiksmingam ir nuosekliam taikymui užtikrinti.

3.   Šio reglamento nuostatos nepažeidžia Komisijos įgaliojimų, visų pirma suteiktų pagal
  SESV 258
  straipsnį, užtikrinti atitiktį
  Sąjungos
  teisei.

4.   Institucijos tikslas –
  apsaugoti viešąjį interesą prisidedant prie trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio finansų sistemos stabilumo ir veiksmingumo ir Sąjungos ekonomiką, jos piliečius ir verslą
  .
  Institucija turi
  padėti:

| i) | gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma
  tinkamą
  , veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį,
  ▐ |
| --- | --- |

i)

gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma
  tinkamą
  , veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį,

▐

| (iii) | užtikrinti finansų rinkų vientisumą,
  skaidrumą,
  veiksmingumą ir sklandų veikimą,
  ▐ |
| --- | --- |

(iii)

užtikrinti finansų rinkų vientisumą,
  skaidrumą,
  veiksmingumą ir sklandų veikimą,

▐

| (v) | stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, |
| --- | --- |

(v)

stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą,

| (va) | išvengti reguliuojamojo arbitražo ir prisidėti prie vienodų konkurencijos sąlygų, |
| --- | --- |

(va)

išvengti reguliuojamojo arbitražo ir prisidėti prie vienodų konkurencijos sąlygų,

| (vb) | užtikrinti, kad paskolų ėmimas ir kitos rizikos būtų tinkamai reguliuojamos ir prižiūrimos ir |
| --- | --- |

(vb)

užtikrinti, kad paskolų ėmimas ir kitos rizikos būtų tinkamai reguliuojamos ir prižiūrimos ir

| (vc) | prisidėti prie vartotojų apsaugos didinimo
  . |
| --- | --- |

(vc)

prisidėti prie vartotojų apsaugos didinimo
  .

Šiems tikslams
  pasiekti Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų ▐ 2 dalyje minėtų
  Sąjungos
  teisės aktų taikymą, skatindama priežiūros konvergenciją ir teikdama nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai
  ir atlikdama ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslų
  .

Institucija, atlikdama pagal šį reglamentą pavestas užduotis, itin daug dėmesio skiria sisteminei rizikai, kurią kelia įstaigos, kurių nesėkmė gali pakenkti finansų sistemos veiklai arba realiai ekonomikos padėčiai.

Institucija, atlikdama savo užduotis, veikia nepriklausomai ir objektyviai, paisydama vien tik Sąjungos interesų.

1a straipsnis

Europos finansų priežiūros institucijų sistema

1.
     
  Institucija yra dalis Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (toliau – EFPIS). Pagrindinis EFPIS tikslas – užtikrinti, kad finansų sektoriui taikomos taisyklės būtų tinkamai įgyvendinamos siekiant išsaugoti finansinį stabilumą, užtikrinti pasitikėjimą visa finansų sistema ir pakankamą finansinių paslaugų gavėjų apsaugą.

2.
     
  EFPIS sudaro:

| a) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

a)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti;

| b) | Institucija; |
| --- | --- |

b)

Institucija;

| c) | Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EVPRI). |
| --- | --- |

c)

Europos priežiūros institucija (vertybiniai popieriai ir rinkos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EVPRI).

| d) | Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EDPPI); |
| --- | --- |

d)

Europos priežiūros institucija (draudimas ir profesinės pensijos), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 (EDPPI);

| e) | Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (Jungtinis komitetas); |
| --- | --- |

e)

Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (Jungtinis komitetas);

| f) | institucijos valstybėse narėse, nurodytos Reglamento (ES) Nr. .../2010 (EVPRI) 2 straipsnio 2 dalyje, Reglamente (ES) Nr. .../2010 (EDPPI) ir šiame reglamente; |
| --- | --- |

f)

institucijos valstybėse narėse, nurodytos Reglamento (ES) Nr. .../2010 (EVPRI) 2 straipsnio 2 dalyje, Reglamente (ES) Nr. .../2010 (EDPPI) ir šiame reglamente;

| g) | Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti. |
| --- | --- |

g)

Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti.

3.
     
  Institucija per Jungtinį komitetą reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su ESRV, EDPPI ir EVPRI, užtikrina veiklos įvairiuose sektoriuose nuoseklumą ir formuoja bendras pozicijas finansinių konglomeratų priežiūros srityje ir kitais visus sektorius apimančiais klausimais.

4.
     
  Vadovaujantis nuoširdaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPIS priklausančios šalys bendradarbiauja pasitikėdamos ir visapusiškai gerbdamos vienos kitas, visų pirma, užtikrindamos, kad tarpusavyje būtų keičiamasi tinkama ir patikima informacija.

5.
     
  Tos priežiūros institucijos, kurios priklauso EFPIS, įpareigotos vykdyti Sąjungoje veikiančių finansų įstaigų priežiūrą pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.

1b straipsnis

Atskaitingumas Europos Parlamentui

1a straipsnio 2 dalyje nurodytos institucijos atskaitingos Europos Parlamentui.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| (1) | finansų įstaigos – kredito įstaigos, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2006/48/EB
  4 straipsnio 1 dalyje
  , investicinės įmonės, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2006/49/EB
  3 straipsnio 1 dalies b punkte
  , ir finansiniai konglomeratai, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2002/87/EB
  2 straipsnio 14 dalyje, tačiau atsižvelgiant į Direktyvą 2005/60/EB finansų įstaigos reiškia kredito įstaigas ir finansų įstaigas, kaip apibrėžta šios direktyvos 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse
  ; |
| --- | --- |

(1)

finansų įstaigos – kredito įstaigos, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2006/48/EB
  4 straipsnio 1 dalyje
  , investicinės įmonės, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2006/49/EB
  3 straipsnio 1 dalies b punkte
  , ir finansiniai konglomeratai, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2002/87/EB
  2 straipsnio 14 dalyje, tačiau atsižvelgiant į Direktyvą 2005/60/EB finansų įstaigos reiškia kredito įstaigas ir finansų įstaigas, kaip apibrėžta šios direktyvos 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse
  ;

| (2) | kompetentingos institucijos:








  i) | kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta direktyvose 2006/48/EB, 2006/49/EB
  ir 2007/64/EB bei kaip nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB; |
| --- | --- | --- |

(2)

kompetentingos institucijos:

i)

kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta direktyvose 2006/48/EB, 2006/49/EB
  ir 2007/64/EB bei kaip nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB;

| ii) | taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB – institucijos, įgaliotos užtikrinti, kad kredito ir finansų įstaigos laikytųsi tų direktyvų reikalavimų; |
| --- | --- |

ii)

taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB – institucijos, įgaliotos užtikrinti, kad kredito ir finansų įstaigos laikytųsi tų direktyvų reikalavimų;

| iii) | indėlių garantijų
  sistemų atveju
  – įstaigos, administruojančios indėlių garantijų sistemas pagal Direktyvą 94/19/EB,
  arba tais atvejais, kai indėlių garantijų sistemą administruoja privati įmonė, tas sistemas pagal Direktyvą 94/19/EB prižiūrinti valdžios institucija
  . |
| --- | --- |

iii)

indėlių garantijų
  sistemų atveju
  – įstaigos, administruojančios indėlių garantijų sistemas pagal Direktyvą 94/19/EB,
  arba tais atvejais, kai indėlių garantijų sistemą administruoja privati įmonė, tas sistemas pagal Direktyvą 94/19/EB prižiūrinti valdžios institucija
  .

3 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Institucija yra juridinio asmens statusą turinti
  Sąjungos
  įstaiga.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Institucija naudojasi plačiausiu veiksnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti juo ir būti teismo proceso šalis.

3.   Institucijai atstovauja pirmininkas.

4 straipsnis

Sudėtis

Instituciją sudaro:

| 1) | stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

1)

stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 2) | valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

2)

valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 3) | pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

3)

pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 4) | vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

4)

vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis;

| 5) | apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis. |
| --- | --- |

5)

apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis.

5 straipsnis

Centrinis biuras ir

  būstinė

Institucijos centrinis biuras yra Frankfurte.

Ji gali turėti atstovybes svarbiausiuose Europos Sąjungos finansiniuose centruose.

II   SKYRIUS

INSTITUCIJOS UŽDUOTYS IR ĮGALIOJIMAI

6 straipsnis

Institucijos užduotys ir įgaliojimai

1.   Institucijai keliamos šios užduotys:

| a) | prisidėti rengiant aukštos kokybės bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas ir techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais teisės aktais; |
| --- | --- |

a)

prisidėti rengiant aukštos kokybės bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas ir techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais teisės aktais;

| b) | padėti nuosekliai taikyti
  Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų teisės aktų taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant kompetentingų institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklią finansų įstaigų priežiūrą ir
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir
  , inter alia,
  imantis priemonių kritiniais atvejais; |
| --- | --- |

b)

padėti nuosekliai taikyti
  Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų teisės aktų taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant kompetentingų institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklią finansų įstaigų priežiūrą ir
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir
  , inter alia,
  imantis priemonių kritiniais atvejais;

| c) | skatinti kompetentingas institucijas
  perduoti viena kitai užduotis ir pareigas
  ir joms padėti
  ; |
| --- | --- |

c)

skatinti kompetentingas institucijas
  perduoti viena kitai užduotis ir pareigas
  ir joms padėti
  ;

| d) | glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

d)

glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų;

| e) | organizuoti ir
  atlikti kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimo analizę
  , įskaitant konsultacijų rengimą siekiant
  , kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni; |
| --- | --- |

e)

organizuoti ir
  atlikti kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimo analizę
  , įskaitant konsultacijų rengimą siekiant
  , kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni;

| f) | stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

f)

stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje;

| fa) | atlikti ekonomines rinkų analizes siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų vykdymą; |
| --- | --- |

fa)

atlikti ekonomines rinkų analizes siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų vykdymą;

| fb) | stiprinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

fb)

stiprinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą;

| fc) | prisidėti prie tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, kuriai kilus galėtų būti nuspręsta tokioms įstaigoms per Bankininkystės problemų sprendimo grupę, kaip nustatyta 12c straipsnyje, taikyti ankstyvą intervenciją, teikti problemų sprendimą ar vykdyti nemokumo procedūras, krizės valdymo; |
| --- | --- |

fc)

prisidėti prie tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, kuriai kilus galėtų būti nuspręsta tokioms įstaigoms per Bankininkystės problemų sprendimo grupę, kaip nustatyta 12c straipsnyje, taikyti ankstyvą intervenciją, teikti problemų sprendimą ar vykdyti nemokumo procedūras, krizės valdymo;

| g) | atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose ▐ teisės aktuose; |
| --- | --- |

g)

atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose ▐ teisės aktuose;

| ga) | atlikti priežiūrą tų finansų įstaigų, kurių priežiūros neatlieka kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

ga)

atlikti priežiūrą tų finansų įstaigų, kurių priežiūros neatlieka kompetentingos institucijos;

| gb) | savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotas finansų įstaigas, kad visuomenei būtų užtikrinta galimybė susipažinti su lengvai prieinama informacija; |
| --- | --- |

gb)

savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotas finansų įstaigas, kad visuomenei būtų užtikrinta galimybė susipažinti su lengvai prieinama informacija;

| gc) | perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (angl. CEBS) užduotis; |
| --- | --- |

gc)

perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (angl. CEBS) užduotis;

2.   Kad galėtų atlikti 1 dalyje nustatytas užduotis, Institucija turi šiame reglamente nustatytus įgaliojimus, visų pirma:

| a) | rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

a)

rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| aa) | rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

aa)

rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| b) | skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje;

| c) | skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje;

| d) | priimti atskirus kompetentingoms institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

d)

priimti atskirus kompetentingoms institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais;

| e) | priimti atskirus finansų įstaigoms skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

e)

priimti atskirus finansų įstaigoms skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| f) | teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje
  ; |
| --- | --- |

f)

teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje
  ;

| fa) | rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų įstaigas; |
| --- | --- |

fa)

rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų įstaigas;

| fb) | kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį institucijos finansinei pozicijai ir vartotojų apsaugai; |
| --- | --- |

fb)

kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį institucijos finansinei pozicijai ir vartotojų apsaugai;

| fc) | numatyti registruotų finansų įstaigų duomenų bazę savo kompetencijos srityje ir, jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, centriniu lygmeniu; |
| --- | --- |

fc)

numatyti registruotų finansų įstaigų duomenų bazę savo kompetencijos srityje ir, jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, centriniu lygmeniu;

| fd) | parengti techninį reguliavimo standartą, nustatantį, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie ūkines operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiantį, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su ūkinėmis operacijomis ir rinka; |
| --- | --- |

fd)

parengti techninį reguliavimo standartą, nustatantį, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie ūkines operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiantį, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su ūkinėmis operacijomis ir rinka;

3.   Institucija naudojasi visais 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisės aktais jai patikėtais subjektų, vykdančių veiklą
  Sąjungos
  mastu, ar
  Sąjungos
  mastu plėtojamos ūkinės veiklos priežiūros įgaliojimais.

4.
     Institucija,
  kad galėtų naudotis pagal 3 dalį suteikiamais išimtiniais priežiūros įgaliojimais,
  turi atitinkamus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose, taip pat galimybę nustatyti mokesčius.
  Institucija turi glaudžiai bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis ir naudotis šių institucijų kompetencija, priemonėmis ir įgaliojimais, kad atliktų savo užduotis.

6a straipsnis

Su vartotojų apsauga ir finansine veikla susijusios užduotys

1.
     
  Institucija imasi vadovaujamojo vaidmens skatindama vartotojams skirtų finansinių produktų ir paslaugų rinkos skaidrumą, paprastumą ir sąžiningumą visoje bendrojoje rinkoje ir taip pat:

| i) | renka informaciją apie, analizuoja ir praneša apie vartojimo tendencijas, |
| --- | --- |

i)

renka informaciją apie, analizuoja ir praneša apie vartojimo tendencijas,

| ii) | peržiūri ir koordinuoja finansinio raštingumo ir švietimo iniciatyvas
  , |
| --- | --- |

ii)

peržiūri ir koordinuoja finansinio raštingumo ir švietimo iniciatyvas
  ,

| iii) | rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus, |
| --- | --- |

iii)

rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus,

| iv) | prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir |
| --- | --- |

iv)

prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir

| v) | visų pirma vertina kreditų namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas. |
| --- | --- |

v)

visų pirma vertina kreditų namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas.

2.
     
  Institucija stebi naują ir jau vykdomą finansinę veiklą ir gali priimti gaires ir rekomendacijas siekiant skatinti rinkų saugumą ir patikimumą ir reguliavimo konvergenciją.

3.
     
  Institucija taip gali teikti įspėjimus, jei finansinė veikla kelia rimtą pavojų siekiant 1 straipsnio 4 dalyje nurodytų tikslų.

4.
     
  Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris būtų neatsiejama sudėtinė jos dalis ir kuris suburtų visas atitinkamas kompetentingas nacionalines priežiūros institucijas, kad būtų galima nustatyti suderintą naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimo ir priežiūros koncepciją ir teikti konsultacijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

5.
     
  Institucija gali laikinai uždrausti ar apriboti tam tikro pobūdžio finansinę veiklą, kuri kelia grėsmę finansų rinkų tinkamam veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytais atvejais ir sąlygomis arba prireikus, kai susidaro kritinė padėtis, kaip numatyta 10 straipsnyje ir jame nustatytomis sąlygomis.

Institucija reguliariai nustatytais laiko tarpais persvarsto šį sprendimą.

Institucija taip pat gali vertinti poreikį uždrausti ar riboti tam tikro tipo finansines paslaugas ir, jei reikia, apie tai informuoti Komisiją, kad lengviau būtų galima nustatyti draudimą ar apribojimą.

7 straipsnis

Techniniai
  reguliavimo
  standartai

1.   
  Europos Parlamentas ir Taryba gali suteikti Komisijai įgaliojimus priimti techninius reguliavimo standartus pagal Sutarties dėl ES veikimo 290 straipsnį siekiant užtikrinti, kad
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose specialiai nustatytose srityse
  būtų vykdomas nuoseklus derinimas
  .
  Šie reguliavimo standartai yra techniniai, juose nepateikiami strateginiai sprendimai ar politikos pasirinktys ir jų turinys apsiriboja teisės aktais, kurie yra jų pagrindas. Techninių reguliavimo standartų projektus rengia Institucija ir teikia juos patvirtinti Komisijai. Jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali priimti techninį reguliavimo standartą.

2.   
  Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių reguliavimo standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą, nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių reguliavimo standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu. Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytos Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo.

3.
     
  Komisija, gavusi techninio reguliavimo standarto projektą iš Institucijos, tuoj pat persiunčia jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.
     
  Komisija per tris mėnesius nuo gavimo dienos nusprendžia, ar priimti techninio reguliavimo standarto projektą. Techniniai reguliavimo standartai priimami kaip reglamentai ar sprendimai. Jei Komisija neketina priimti standarto, ji apie tai ir priežastis informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

7a straipsnis

Nepritarimas reguliavimo standartų projektams arba dalinis jų keitimas

1.
     
  Jei Komisija ketina nepatvirtinti techninių reguliavimo standartų projektų arba patvirtinti dalį jų ar juos patvirtinti su pakeitimais, ji grąžina techninių reguliavimo standartų projektus Institucijai ir pasiūlo pagrįstus pakeitimus.

2.
     
  Per 6 savaites Institucija gali pakeisti techninių reguliavimo standartų projektus remdamasi Komisijos siūlomais pakeitimais ir vėl juos pateikti Komisijai patvirtinti. Institucija apie savo sprendimą informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją.

3.
     
  Jei Institucija nesutinka su Komisijos sprendimu dėl jos pradinių pasiūlymų atmetimo ar pakeitimo, Europos Parlamentas ar Taryba gali per vieną mėnesį pakviesti atsakingą Komisijos narį ir Institucijos pirmininką į ad hoc posėdį, kuris vyktų atsakingame Europos Parlamento komitete ar Taryboje ir kuriame jie paaiškintų nuomonių skirtumus.

7b straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 7 straipsnyje nurodytus reguliavimo standartus ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia su deleguotais įgaliojimais susijusią ataskaitą ne vėliau kaip prieš 6 mėnesius iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 7c straipsnį.

2.
     
  Priėmusi reguliavimo standartą, Komisija nedelsdama praneša apie jį tuo pačiu metu Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  3. straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucijos pirmininkas informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie reguliavimo standartus, kurie buvo priimti, ir nurodo visas kompetentingas institucijas, kurios jų nesilaikė.

7c straipsnis

Prieštaravimai dėl reguliavimo standartų

1.
     
  Kai Komisija priima deleguotą teisės aktą srityse, kurios išvardytos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, taikomos šios nuostatos:

| a) | Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo apie Komisijos priimtą reguliavimo standartą dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dar trims mėnesiams; |
| --- | --- |

a)

Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per tris mėnesius nuo pranešimo apie Komisijos priimtą reguliavimo standartą dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dar trims mėnesiams;

| b) | deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

b)

deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| c) | jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui. |
| --- | --- |

c)

jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja deleguotam teisės aktui.

2.
     
  Jei Komisija priima reguliavimo standartą, kuris yra toks pat kaip Institucijos pateiktas reguliavimo standarto projektas, taikomos 1 dalies a, b ir c punktų nuostatos, jeigu laikotarpis, per kurį Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimą, yra vienas mėnuo po tai, kai pasibaigia 7 straipsnio 4 dalyje minėtas trijų mėnesių laikotarpis. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dar vienam mėnesiui.

3.
     
  Kai tik Komisija perduoda projektą, Europos Parlamentas ir Taryba gali priimti išankstinę sąlyginę neprieštaravimo deklaraciją, kuri įsigalioja, kai Komisija priima techninį reguliavimo standartą nepakeitusi projekto.

4.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja reguliavimo standartui, jis neįsigalioja. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja techniniam reguliavimo standartui.

7d straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 7 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas įgaliojimų delegavimas.

3.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, siekdama nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama techninius reguliavimo standartus, kurie galėtų būti atšaukti.

7e straipsnis

Techninių standartų įgyvendinimas

1.
     
  Kai Europos Parlamentas ir Taryba suteikia Komisijai įgaliojimus priimti techninius įgyvendinimo standartus pagal Sutarties dėl ES veikimo 291 straipsnį ir kai teisiškai privalomi Sąjungos aktai turi būti įgyvendinti vienodomis sąlygomis srityse, kurios nurodytos 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisė aktuose, taikomos šios nuostatos:

| a) | jei Institucija, remdamasi 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisės aktais, rengia techninius įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių pasirinkčių ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu; |
| --- | --- |

a)

jei Institucija, remdamasi 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisės aktais, rengia techninius įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių pasirinkčių ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu;

| b) | jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį ar laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą. |
| --- | --- |

b)

jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį ar laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą.

2.
     
  Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą, nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu.

Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytos Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo.

3.
     
  Pagal Sutarties dėl ES veikimo 291 straipsnį savo techninių įgyvendinimo standartų projektus Institucija teikia tvirtinti Komisijai ir tuo pačiu metu – Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.
     
  Gavusi techninių įgyvendinimo standartų projektus, Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar juos patvirtinti. Tą laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu. Komisija gali patvirtinti standartų projektą tik iš dalies arba su pakeitimais, jeigu to reikia siekiant Sąjungos interesų.

Visais atvejais, kai Komisija priima techninius įgyvendinimo standartus, kuriais pakeičia Institucijos pateiktus įgyvendinimo standartus, ji informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

5.
     
  Komisija priima standartus kaip reglamentus ar sprendimus ir skelbia juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Gairės ir rekomendacijos

1.
     Siekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią EFPIS priežiūros praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų
  Sąjungos
  teisės aktų taikymą, Institucija skelbia kompetentingoms institucijoms ar finansų įstaigoms skirtas gaires ir rekomendacijas.

1a.
     
  Atitinkamais atvejais Institucija vykdo atviras viešąsias konsultacijas dėl gairių ir rekomendacijų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą. Jei reikia, Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytos Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės nuomonės ar patarimo. Šios konsultacijos, analizės, nuomonės ir patarimai turi būti proporcingi gairių ar rekomendacijų apimčiai, pobūdžiui ir poveikiui.

2.
     Kompetentingos institucijos
  ir finansų įstaigos
  deda visas pastangas, siekdamos laikytis tų gairių ir rekomendacijų.
  Per du mėnesius po to, kai paskelbiama gairė ar rekomendacija, kiekviena kompetentinga institucija patvirtina, kad ji ketina laikytis tos gairės ar rekomendacijos. Jei kompetentinga institucija neketina laikytis gairės ar rekomendacijos, ji praneša apie tai Institucijai ir nurodo priežastis. Institucija skelbia šias priežastis.

Jei kompetentinga institucija netaiko gairės ar rekomendacijos,
  Institucija viešai apie tai paskelbia
  .

Institucija gali kiekvienu konkrečiu atveju spręsti, ar skelbti kompetentingos institucijos pateiktas priežastis, dėl kurių nesilaikoma gairės ar rekomendacijos. Kompetentingai institucijai iš anksto pranešama apie tokį paskelbimą.

Jei to reikalaujama gairėje ar rekomendacijoje, finansų įstaigos kartą per metus aiškiai ir išsamiai praneša, ar jos laikosi minėtosios gairės ar rekomendacijos.

2a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją apie parengtas gaires ir rekomendacijas, nurodydama, kuri kompetentinga institucija jų nesilaikė, ir pateikdama informaciją apie tai, kaip Institucija ketina užtikrinti, kad kompetentinga institucija ateityje laikytųsi jos rekomendacijų ir gairių.

9 straipsnis

Europos Sąjungos teisės pažeidimas

1.   Jeigu kompetentinga institucija ▐ netaiko 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų, įskaitant pagal 7 ir 7e straipsnius nustatytus reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, arba juos taiko tokiu būdu, kad pažeidžia Sąjungos teisę
  , visų pirma neužtikrina, kad finansų įstaiga atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus, Institucija naudojasi įgaliojimais, nustatytais šio straipsnio 2, 3 ir 6 dalyse.

2.   Vienos ar daugiau kompetentingų institucijų,
  Europos Parlamento, Tarybos,
  Komisijos
  ar Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės
  prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali ištirti tariamą neteisingą
  Sąjungos
  teisės taikymą, pranešusi apie tai susijusiai kompetentingai institucijai.

2a.
     Nepažeisdama 20 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, kompetentinga institucija nedelsdama pateikia Institucijai visą informaciją, kuri, Institucijos nuomone, yra būtina tyrimui atlikti.

3.   Ne vėliau kaip per du mėnesius nuo tyrimo pradžios Institucija gali pateikti susijusiai kompetentingai institucijai rekomendaciją ir joje nurodyti veiksmus, kurių būtina imtis siekiant laikytis
  Sąjungos
  teisės.

3a.
     Gavusi rekomendaciją, kompetentinga institucija per dešimt darbo dienų praneša Institucijai apie priemones, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, kad užtikrintų
  Sąjungos
  teisės laikymąsi.

4.   Jeigu, gavusi Institucijos rekomendaciją, kompetentinga institucija per vieną mėnesį neužtikrino
  Sąjungos
  teisės laikymosi, Komisija, gavusi Institucijos pranešimą arba savo iniciatyva gali pateikti
  oficialią nuomonę
  ,
  kurioje
  kompetentingai institucijai būtų nurodyta imtis reikalingų veiksmų, kad būtų laikomasi
  Sąjungos
  teisės.
  Komisijos oficialioje nuomonėje atsižvelgiama į Institucijos rekomendaciją.

Tokią oficialią nuomonę
  Komisija pateikia ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo dienos. Šį laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu.

▐

Institucija ir kompetentingos institucijos pateikia Komisijai visą būtiną informaciją.

5.   Gavusi 4 dalyje nurodytą
  oficialią nuomonę
  , kompetentinga institucija per dešimt darbo dienų praneša Komisijai ir Institucijai apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis Komisijos
  oficialioje nuomonėje pateiktiems nurodymams įvykdyti
  .

6.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija neįvykdo ▐ 4 dalyje
  nurodytos oficialios nuomonės
  per toje dalyje nustatytą laikotarpį ir jeigu būtina laiku ištaisyti padėtį, kai
  nevykdomi nurodymai
  , kad rinkoje būtų palaikytos ar atkurtos neutralios konkurencijos sąlygos arba užtikrintas sklandus finansų sistemos veikimas ir vientisumas, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms, gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal
  Sąjungos
  teisę.

Institucijos sprendimas atitinka Komisijos pagal 4
  dalį pateiktą oficialią nuomonę
  .

7.   Pagal 6 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Imdamosi veiksmų klausimais, dėl
  kurių
  pateikta oficiali nuomonė
  pagal 4
  dalį arba
  priimtas sprendimas pagal 6 dalį,
  kompetentingos institucijos turi laikytis atitinkamai oficialios nuomonės arba sprendimo
  .

7a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje minimoje ataskaitoje Institucija nurodo, kurios kompetentingos institucijos ir finansų įstaigos nevykdė 4 ir 6 dalyse nurodytų sprendimų.

10 straipsnis

Veiksmai kritinės padėties atvejais

1.   Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  , Institucija aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos nacionalinės kompetentingos priežiūros institucijos, arba, jei mano esant reikalinga, juos koordinuoja
  .

Kad galėtų atlikti šią palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija turi būti išsamiai informuojama apie visus susijusius pokyčius ir jos turi būti prašoma stebėtojos teisėmis dalyvauti visuose susijusiuose nacionalinių kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.

1a.
     
  Komisija gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui, Tarybai, ESRV ar Institucijai paprašius priimt Institucijai skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis pagal šį reglamentą. Komisija kas mėnesį peržiūri šį sprendimą ir, kai tik tinkama, paskelbia, kad kritinė padėtis baigėsi.

Jeigu Komisija nustato, kad esama kritinės padėties, ji apie tai tinkamai ir nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

2.   Jei Komisija priima sprendimą pagal
  1a dalį ir išskirtinėmis aplinkybėmis būtini suderinti nacionalinių institucijų veiksmai, kad būtų reaguojama į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali sukelti pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Europos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  , Institucija gali priimti atskirus sprendimus, kuriais reikalaujama, kad kompetentingos institucijos imtųsi būtinų veiksmų pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, kad išspręstų
  su tokiais pokyčiais susijusias
  problemas, užtikrindama finansų įstaigų ir kompetentingų institucijų atitiktį tuose teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.

3.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl ES veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija neįvykdo 2 dalyje nurodyto Institucijos sprendimo per toje dalyje nustatytą laikotarpį, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms, gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal tuos teisės aktus.

4.   Pagal 3 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Bet kokie veiksmai, kurių kompetentingos institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 2 arba 3 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

11 straipsnis

Kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimas

1.   Nepažeidžiant 9 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, jeigu kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu tose srityse, kuriose pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo, Institucija
  savo iniciatyva ar
  vienos ar daugiau susijusių kompetentingų institucijų prašymu
  imasi vadovaujančio vaidmens
  ,
  kad padėtų kompetentingoms
  institucijoms pasiekti susitarimą
  2–4 dalyse
  nustatyta tvarka.

2.   Institucija nustato kompetentingų institucijų taikinimo terminą, atsižvelgdama į visus 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytus svarbius terminus ir į reikalo sudėtingumą bei skubumą.
  Šiame etape Institucija veikia kaip tarpininkė.

3.   Jeigu pasibaigus taikinimo etapui atitinkamos kompetentingos institucijos nesusitaria, Institucija
  29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priima atitinkamoms kompetentingoms institucijoms privalomą
  sprendimą, kuriuo pareikalautų, kad
  jos išspręstų nesutarimą
  ir imtųsi konkrečių veiksmų ▐ pagal
  Sąjungos
  teisę.

4.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl ES veikimo 258 straipsnį
  , jeigu kompetentinga institucija nevykdo Institucijos sprendimo, taigi neužtikrina, kad finansų įstaiga laikytųsi reikalavimų, kurie jai tiesiogiai taikomi pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, Institucija gali priimti finansų įstaigai skirtą atskirą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi įsipareigojimų pagal Bendrijos teisę.

4a.
     
  Pagal 4 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą. Bet kokie veiksmai, kurių kompetentingos institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 3 arba 4 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

4b.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje pirmininkas nurodo klausimą, dėl kurio kompetentingos institucijos nesutarė, pasiektus susitarimus ir priimtus sprendimus siekiant išspręsti tokius nesutarimus.

11a straipsnis

Įvairių sektorių kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimas

Jungtinis komitetas remdamasis 11 ir 42 straipsniuose nustatyta tvarka sprendžia įvairių sektorių kompetentingų institucijų, apibrėžtų šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] ir Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] 2 straipsnio 2 dalyje, nesutarimus.

12 straipsnis

Priežiūros institucijų kolegijos

1.   Institucija padeda skatinti
  ir stebėti
  veiksmingą,
  efektyvų
  ir nuoseklų Direktyvoje 2006/48/EB nurodytų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo
  priežiūros institucijų kolegijose
  darną.
  Institucijos darbuotojai gali dalyvauti bet kokioje veikloje, įskaitant tikrinimą vietoje, atliekamą bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų.

2.   Institucija
  vadovauja priežiūros institucijų kolegijų veiklai,
  jeigu mano, kad tai tinkama.

Šiuo tikslu
  ji laikoma „kompetentinga institucija“, kaip apibrėžta atitinkamuose teisės aktuose.

3.
     
  Institucija bent jau:

| a) | renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą kelianti ir kritinė padėtis, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros institucijų kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą kelianti ir kritinė padėtis, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros institucijų kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms;

| b) | inicijuoja ir koordinuoja visoje Europos Sąjungoje atliekamą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų, visų pirma 12b straipsnyje nurodytų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika; |
| --- | --- |

b)

inicijuoja ir koordinuoja visoje Europos Sąjungoje atliekamą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų, visų pirma 12b straipsnyje nurodytų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika;

| c) | planuoja priežiūros veiklą ir jai vadovauja iškilus susirūpinimą keliančiai ir kritinei padėčiai, taip pat vertina riziką, kurią finansų įstaigos patiria ar gali patirti; taip pat |
| --- | --- |

c)

planuoja priežiūros veiklą ir jai vadovauja iškilus susirūpinimą keliančiai ir kritinei padėčiai, taip pat vertina riziką, kurią finansų įstaigos patiria ar gali patirti; taip pat

| d) | prižiūri, kaip kompetentingos institucijos atlieka užduotis. |
| --- | --- |

d)

prižiūri, kaip kompetentingos institucijos atlieka užduotis.

3a.
     
  Institucija gali paskelbti reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, gaires ir rekomendacijas, priimtus pagal 7, 7e ir 8 straipsnių nuostatas, siekdama suderinti priežiūros institucijų kolegijų vykdomą priežiūrą ir priimtą geriausią praktiką. Institucijos turi patvirtinti raštiškus susitarimus dėl kiekvienos kolegijos veiklos, kad būtų užtikrintas visų jų suderintas veikimas.

3b.
     
  Institucija, atlikdama teisiškai įpareigojantį tarpininkės vaidmenį, turėtų galėti išspręsti kompetentingų institucijų nesutarimus 11 straipsnyje nustatyta tvarka. Jei atitinkama priežiūros institucijų kolegija negali pasiekti susitarimo, Institucijai gali priimti sprendimus dėl priežiūros, kurie taikomi tiesiogiai atitinkamai įstaigai.

12a straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.
     
  Institucija ypač didelį dėmesį turi skirti finansinių paslaugų sutrikimo rizikai, kurią (i) sukėlė visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai ir (ii) kuri gali turėti sunkių neigiamų padarinių vidaus rinkai ir realiai ekonomikai (sisteminė rizika) ir šią riziką valdyti. Sisteminiu požiūriu tam tikru laipsniu reikšmės gali turėti bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra.

2.
     
  Institucija, bendradarbiaudama su Europos sisteminės rizikos valdyba, parengia bendruosius kiekybinius ir kokybinius rodiklius (rizikos valdymo sistema), kuriais remiantis tarpvalstybinėms institucijoms, nurodytoms 12b straipsnyje, suteikiami priežiūros reitingai. Šis reitingas turi būti reguliariai peržiūrimas, kad būtų atsižvelgiama į esminius įstaigos rizikos pobūdžio pokyčius. Priežiūros reitingas turi būti esminis elementas priimant sprendimą dėl tiesioginės finansiškai silpnos įstaigos priežiūros ar įsikišimo į jos veiklą.

3.
     
  Nepažeisdama 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų nuostatų, Institucija prireikus siūlo papildomus reguliavimo ir įgyvendinimo standartų projektus ir gaires bei rekomendacijas, susijusias su 12b straipsnyje nurodytomis įstaigomis.

4.
     
  Institucija vykdo tarpvalstybinių įstaigų, kurios gali kelti sisteminę riziką, kaip nustatyta 12b straipsnyje, priežiūrą. Tais atvejais Institucija veikia per kompetentingas institucijas.

5.
     
  Institucija įsteigia Bankininkystės problemų sprendimo grupę, kuriai suteikiami įgaliojimai praktiškai vykdyti aiškiai apibrėžtą valdymą ir taikyti veiklos metodą krizei valdyti, pradedant nuo intervencijos ankstyvu etapu ir užbaigiant sprendimo priėmimu ar nemokumo procedūromis, ir vadovauti taikant tokias procedūras.

12b straipsnis

Tarpvalstybinių įstaigų, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nustatymas

1.
     
  Stebėtojų taryba, pasikonsultavusi su ESRV ir laikydamasi 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros, gali nustatyti tarpvalstybines įstaigas, kurių priežiūrą dėl jų keliamos sisteminės rizikos galbūt turėtų tiesiogiai vykdyti Institucija arba 12c straipsnyje nurodyta Bankininkystės problemų sprendimo grupė.

2.
     
  Minėtųjų institucijų nustatymo kriterijai turi atitikti Finansinio stabilumo tarybos (FST), Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) nustatytus kriterijus.

12c straipsnis

Bankininkystės problemų sprendimo grupė

1.
     
  Bankininkystės problemų sprendimo grupė siekia išsaugoti finansinį stabilumą, minimalizuoti plintantį blogą poveikį visai sistemai ir visai ekonomikai, kurį daro sunkumų patiriančios įstaigos, nurodytos 12b straipsnyje, ir, atsižvelgdama į proporcionalumo principą, kreditorių hierarchiją ir užtikrindama vienodą tarpvalstybinį požiūrį, siekia riboti su sistemine finansų krize susijusias mokesčių mokėtojų išlaidas.

2.
     
  Bankininkystės problemų sprendimo grupei suteikiami įgaliojimai atlikti 1 dalyje nurodytas užduotis tam, kad galėtų reabilituoti sunkumus patiriančias įstaigas arba nuspręsti nutraukti neperspektyvių įstaigų veiklą (kai tai būtina siekiant apriboti moralinę riziką). Be kitų veiksmų, ši grupė galėtų reikalauti koreguoti kapitalą ar likvidumą, veiklos derinius, gerinti procesus, skirti ar keisti vadovus, rekomenduoti garantijas, paskolas ir likvidumo priemones, visišką ar dalinį pardavimą, taikyti vadinamąjį gero banko ir blogo banko modelį arba steigti laikinus bankus (angl. „bridge bank“), keisti skolas į nuosavą kapitalą (taikant atitinkamus apribojimus) arba laikinai perimti įstaigą valstybės nuosavybėn.

3.
     
  Bankininkystės problemų sprendimo grupė apjungia Institucijos stebėtojų tarybos paskirtus ekspertus ir finansų įstaigų restruktūrizavimo, apyvartumo ir likvidavimo sričių žinias ir patirtį.

12d straipsnis

Europos indėlių garantijų sistemos

1.
     
  Institucija padeda stiprinti Europos nacionalinių indėlių garantijų sistemas veikdama pagal įgaliojimus, kurie jai suteikti remiantis šiuo reglamentu siekiant, kad teisingai būtų taikoma Direktyva 94/19/EB, ir siekiant užtikrinti, kad nacionalinės indėlių garantijų sistemos būtų deramai finansuojamos iš finansų įstaigų, taip pat tų finansų įstaigų, kurios įsteigtos ir priima indėlius Europos Sąjungoje, tačiau jų pagrindinė būstinė yra ne Europos Sąjungoje, įnašų, kaip numatyta Direktyvoje 94/19/EB, ir užtikrinti aukšto lygio visų indėlininkų apsaugą naudojantis Sąjungos mastu suderinta sistema, kurią taikant nedaroma poveikio abipusės garantijos programų stabilizavimo vaidmeniui, jei jos atitinka Europos Sąjungos standartus
  .

2.
     
  8 straipsnis, susijęs su Institucijos įgaliojimais priimti gaires ir rekomendacijas, taikomas indėlių garantijų sistemoms.

3.
     
  Komisija gali priimti techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, nurodytus 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose teisės aktuose, šio reglamento 7–7 d straipsniuose nustatyta tvarka.

12e straipsnis

Europos bankininkystės stabilumo fondas

1.
     
  Europos bankininkystės stabilumo fondas (Fondas) įsteigiamas siekiant finansų sistemos sąnaudas įtraukti į vidaus sąnaudas ir silpnoms tarpvalstybinėms finansų įstaigoms padėti išspręsti su krize susijusius sunkumus. Tik vienoje valstybėje narėje veikiančios finansų įstaigos turi galimybę prisidėti prie Fondo. Fondas turi priimti tinkamas priemones siekiant išvengti, kad dėl galimybės pasinaudoti pagalba nekiltų moralinė žala.

2.
     
  Europos bankininkystės stabilumo fondas finansuojamas visų 12b straipsnio 1 dalyje nurodytų įstaigų tiesioginiais įnašais. Šie įnašai yra proporcingi rizikos lygmeniui ir įnašams, susijusiems su sistemine rizika, kurią kiekviena įstaiga kelia, ir bendriems rizikos pokyčiams laikui bėgant, kaip nustatyta jų rizikos valdymo sistemoje. Reikiamas įnašų dydis nustatomas atsižvelgiant į bendresnes ekonomines sąlygas ir į finansų įstaigų poreikį išlaikyti kapitalą vykdant kitus reikalavimus susijusių su reguliavimu ir verslu.

3.
     
  Europos bankininkystės stabilumo fondą valdo Institucijos penkeriems metams paskirta valdyba. Valdybos nariai išrenkami iš darbuotojų, kuriuos siūlo nacionalinės institucijos. Be to, Fondas įsteigia konsultacinę valdybą, kurioje dalyvauja balsavimo teisės neturintys finansų įstaigų, kurios yra Fondo narės, atstovai. Fondo valdyba gali pasiūlyti, kad Institucija perduotų savo likvidumo valdymą gerą reputaciją turinčioms institucijoms (pvz. EIB), kai lėšos būtų investuojamos į patikimas ir likvidžias priemones.

4.
     
  Jei lėšų, sukauptų iš įstaigų sumokėtų įnašų, nepakanka sunkumams įveikti, Fondas turi turėti galimybę padidinti savo išteklius išleisdamas skolos vertybinius popierius ar kitas finansines priemones.

13 straipsnis

Užduočių ir pareigų perdavimas

1.   Kompetentingos institucijos gali perduoti užduotis ir pareigas Institucijai arba kitoms kompetentingoms institucijoms,
  institucijai, kuriai perduodamos pareigos
  ,
  sutikus, remiantis šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis
  .
  Valstybės narės gali nustatyti konkrečias perdavimo sąlygas, kurios turi būti įvykdytos prieš jų kompetentingoms institucijoms sudarant tokius susitarimus, ir gali apriboti perduodamų užduočių ir pareigų apimtį tiek, kiek tai būtina veiksmingai tarpvalstybinių finansų įstaigų ar grupių priežiūrai.

2.   Institucija
  skatina ir
  palengvina užduočių ir pareigų perdavimą tarp kompetentingų institucijų, nustatydama užduotis ir pareigas, kurios gali būti perduotos arba vykdomos bendrai, ir skatindama vadovautis gerąja patirtimi.

2a.
     
  Perdavus pareigas perskirstoma kompetencija, nustatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose. Pagal institucijos, kuriai perduodamos pareigos, valstybės teisę reglamentuojama procedūra, vykdymo užtikrinimas ir administracinė bei teisminė peržiūra, susijusi su perduodamomis pareigomis.

3.   Kompetentingos institucijos praneša Institucijai apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus. Jos pradeda vykdyti susitarimus ne anksčiau kaip po mėnesio nuo pranešimo Institucijai dienos.

Institucija per mėnesį nuo pranešimo gavimo gali pareikšti nuomonę apie numatomą susitarimą.

Institucija, pasitelkdama tinkamas priemones, skelbia visus kompetentingų institucijų sudarytus perdavimo susitarimus, kad užtikrintų atitinkamą visų susijusių šalių informavimą.

14 straipsnis

Bendri priežiūros principai

1.   Institucija aktyviai dalyvauja kuriant bendrus Europos priežiūros principus ir nuoseklią priežiūros praktiką ir užtikrinant vienodų procedūrų ir nuoseklių metodų taikymą visoje
  Europos Sąjungoje
  ir vykdo šią būtiniausią veiklą:

| a) | teikia nuomones kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

teikia nuomones kompetentingoms institucijoms;

| b) | skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų; |
| --- | --- |

b)

skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų;

| c) | padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus,
  ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ; |
| --- | --- |

c)

padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus,
  ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ;

| d) | peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus; |
| --- | --- |

d)

peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus;

| e) | rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina kompetentingas institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

e)

rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina kompetentingas institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis.

2.   Institucija gali atitinkamai rengti naujas praktines ir konvergencijos priemones, kad skatintų taikyti bendrus priežiūros metodus ir praktiką.

15 straipsnis

Kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimas

1.   Institucija periodiškai
  organizuoja ir
  atlieka tam tikros arba visos kompetentingų institucijų veiklos tarpusavio vertinimo analizę, kad dar labiau padidintų priežiūros rezultatų nuoseklumą. Tam Institucija parengia metodus, kuriuos taikant būtų galima objektyviai įvertinti ir palyginti vertinamas institucijas.
  Atliekant tarpusavio vertinimus atsižvelgiama į turimą informaciją ir jau atliktus vertinimus atitinkamos kompetentingos institucijos atžvilgiu.

2.   Atliekant tarpusavio vertinimą vertinami toliau nurodyti dalykai, bet jais neapsiribojama:

| a) | kompetentingos institucijos ▐ išteklių
  ir valdymo nuostatų
  tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose
  nurodytų
  techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų
  , 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos ▐ išteklių
  ir valdymo nuostatų
  tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose
  nurodytų
  techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų
  , 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius;

| b) | Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų;

| c) | tam tikrų kompetentingų institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms kompetentingoms institucijoms
  ; |
| --- | --- |

c)

tam tikrų kompetentingų institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms kompetentingoms institucijoms
  ;

| ca) | nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais
  ,
  kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis. |
| --- | --- |

ca)

nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais
  ,
  kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis.

3.   Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali paskelbti
  8 straipsnyje numatytas gaires ir
  rekomendacijas,
  skirtas
  susijusioms kompetentingoms institucijoms.
  Institucija, pagal 7–7e straipsnių nuostatas rengdama techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projektus, atsižvelgia į tarpusavio vertinimą
  .
  Kompetentingos institucijos stengiasi atsižvelgti į Institucijos konsultacijas. Jeigu kompetentinga institucija neatsižvelgia į šias konsultacijas, ji praneša Institucijai tokio sprendimo priežastis.

Institucija viešai paskelbia gerosios patirties pavyzdžius, kuriuos galima nustatyti remiantis tarpusavio vertinimu. Be to, visi kiti tarpusavio vertinimų rezultatai gali būti skelbiami viešai gavus kompetentingos institucijos, kurios tarpusavio vertinimas atliekamas, sutikimą.

16 straipsnis

Koordinavimo funkcija

Institucija atlieka bendrą kompetentingų institucijų veiklos koordinavimą, įskaitant atvejus, kai dėl nepalankių pokyčių gali kilti pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui.

Institucija remia koordinuotą
  Sąjungos
  atsaką, inter alia, šiomis priemonėmis:

| 1) | sudarydama geresnes sąlygas kompetentingoms institucijoms keistis informacija; |
| --- | --- |

1)

sudarydama geresnes sąlygas kompetentingoms institucijoms keistis informacija;

| 2) | nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms kompetentingoms institucijomis, apimtį ir,
  jei įmanoma ir tinkama
  , tikrindama jos patikimumą; |
| --- | --- |

2)

nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms kompetentingoms institucijomis, apimtį ir,
  jei įmanoma ir tinkama
  , tikrindama jos patikimumą;

| 3) | vykdydama neprivalomą tarpininkavimą
  kompetentingų institucijų prašymu arba savo iniciatyva ir nepažeisdama 11 straipsnio; |
| --- | --- |

3)

vykdydama neprivalomą tarpininkavimą
  kompetentingų institucijų prašymu arba savo iniciatyva ir nepažeisdama 11 straipsnio;

| 4) | nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį. |
| --- | --- |

4)

nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį.

| 4a) | imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą; |
| --- | --- |

4a)

imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą;

| 4b) | centralizuotai kaupdama informaciją, gautą iš kompetentingų institucijų pagal 12 ir 20 straipsnius vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

4b)

centralizuotai kaupdama informaciją, gautą iš kompetentingų institucijų pagal 12 ir 20 straipsnius vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.

17 straipsnis

Rinkos pokyčių vertinimas

1.   Institucija stebi ir vertina rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje ir, jeigu būtina, praneša
  EDPPI
  ,
  EVPRI
  , ESRV ir Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie atitinkamas mikrolygio rizikos ribojimo tendencijas, galimą riziką ir silpnąsias vietas.
  Institucija į savo vertinimą įtraukia rinkų, kuriose finansų įstaigos veikia, ekonominę analizę ir galimų rinkos pokyčių poveikio joms vertinimą.

1a.
     Visų pirma Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams
  Sąjungos
  masto vertinimus. Tam Institucija parengia šias kompetentingoms institucijoms taikyti skirtas priemones:

| a) | bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiros įstaigos finansinei padėčiai; |
| --- | --- |

a)

bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiros įstaigos finansinei padėčiai;

| b) | bendrus metodus, kaip pranešti apie šių finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus. |
| --- | --- |

b)

bendrus metodus, kaip pranešti apie šių finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus.

| ba) | bendrus metodus, kaip vertinti ypatingų produktų ir paskirstymo procesų poveikį įstaigos finansinei pozicijai ir indėlininkų, investuotojų ir vartotojų informavimui. |
| --- | --- |

ba)

bendrus metodus, kaip vertinti ypatingų produktų ir paskirstymo procesų poveikį įstaigos finansinei pozicijai ir indėlininkų, investuotojų ir vartotojų informavimui.

2.   Nepažeisdama Reglamente (ES) Nr. .../2010 [ESRV] nustatytų ESRV užduočių, Institucija mažiausiai kartą per metus ir, jeigu reikia, dažniau teikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV tendencijų, galimos rizikos ir silpnųjų vietų vertinimus pagal kompetenciją.

Institucija įtraukia į šiuos vertinimus pagrindinės rizikos ir silpnųjų vietų klasifikaciją ir, jeigu būtina, rekomenduoja, kokių prevencinių ar taisomųjų veiksmų reikėtų imtis.

3.   Glaudžiai bendradarbiaudama su
  EDPPI
  bei
  EVPRI per jungtinį komitetą
  , Institucija užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pokyčius, riziką ir silpnąsias vietas visuose sektoriuose.

18 straipsnis

Tarptautiniai santykiai

1.
     Nepažeisdama
  Europos Sąjungos
  institucijų
  ir valstybių narių
  kompetencijos, Institucija gali plėtoti ryšius
  ir
  sudaryti administracinius susitarimus su
  priežiūros institucijomis,
  tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis.
  Pagal šiuos susitarimus nenustatomos teisinės prievolės Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms ir neužkertamas kelias valstybėms narėms ir kompetentingoms jų institucijoms sudaryti dvišalius ar daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis.

2.
     Institucija padeda rengti su trečiųjų šalių priežiūros tvarka susijusius sprendimus dėl lygiavertiškumo pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.

3.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija pateikia administracinius susitarimus, dėl kurių susitarta su tarptautinėmis organizacijomis ar trečiųjų šalių administracijomis, ir teikia pagalbą rengiant sprendimus dėl lygiavertiškumo.

19 straipsnis

Kitos užduotys

1.   Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali teikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomones visais su jos kompetencijos sritimi susijusiais klausimais.

1a.
     
  Tais atvejais, kai Institucija reguliavimo ar įgyvendinimo techninių standartų projekto nepateikia iki termino, nustatyto 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose, arba kai terminas nenustatytas, Komisija gali paprašyti tokio projekto ir nustatyti jo pateikimo terminą.

Komisija, atsižvelgiant į klausimo skubumą, prašo reguliavimo ar įgyvendinimo techninių standartų projektą pateikti prieš terminą, nustatytą 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose. Tokiu atveju Komisija pateikia atitinkamą pagrindimą.

2.   Riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo, kuriam taikoma Direktyva 2007/44/EB
  ir kuriam toje direktyvoje reikalaujama dviejų ar daugiau valstybių narių kompetentingų institucijų konsultacijų
  , srityje Institucija gali
  vienos iš atitinkamų
  kompetentingų institucijų prašymu ▐ priimti ir skelbti nuomonę dėl riziką ribojančio vertinimo,
  bet nesusijusio su Direktyvos 2006/48/EB 19a straipsnio 1 dalies e punkte nustatytais kriterijais
  .
  Nuomonė pateikiama nedelsiant ir bet kuriuo atveju iki įvertinimo laikotarpio pabaigos pagal Direktyvą 2007/44/EB.
  20 straipsnis
  taikomas sritims, dėl kurių Institucija gali priimti nuomonę
  .

20 straipsnis

Informacijos rinkimas

1.   Institucijai paprašius, valstybių narių kompetentingos institucijos ▐ teikia Institucijai visą šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti būtiną informaciją,
  jeigu adresatas turi juridinę teisę susipažinti su atitinkamais duomenimis ir su sąlyga, kad prašymas pateikti informaciją būtinas atsižvelgiant į tos pareigos pobūdį
  .

1a.
     Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją reguliariais intervalais.
  Šiems prašymams, jei įmanoma, naudojamos bendros ataskaitų teikimo formos.

1b.
     
  Bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija gali teikti visą informaciją, kurios reikia, kad ši kompetentinga institucija galėtų vykdyti savo funkcijas laikydamasi profesinės paslapties prievolių, nustatytų šį sektorių reglamentuojančiuose teisės aktuose ir 56 straipsnyje.

1c.
     
  Prieš prašydama informacijos pagal šį straipsnį ir siekdama išvengti įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, Institucija pirmiausia atsižvelgia į turimus svarbius statistinius duomenis, surinktus, išplatintus ir parengtus Europos statistikos sistemos bei Europos centrinių bankų sistemos.

2.   Jei informacijos nėra arba kompetentingos institucijos ▐ nepateikia jos laiku, Institucija gali išsiųsti
  tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą kitoms priežiūros institucijoms, atitinkamos valstybės narės finansų ministerijai, jei ji disponuoja su rizikos ribojimu susijusia informacija, centriniam bankui ar statistikos biurui
  .

2a.
     
  Jei šios informacijos nėra arba ji pagal 1 ar 2 dalį nepateikiama laiku, Institucija gali pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą tiesiogiai atitinkamoms finansų įstaigoms. Motyvuotame prašyme paaiškinama, kodėl reikalingi duomenys apie atitinkamas atskiras finansų įstaigas.

Apie prašymus Institucija praneša atitinkamoms kompetentingoms institucijoms pagal 2 dalį ir šią dalį.

Institucijai paprašius, kompetentingos institucijos ▐ padeda Institucijai rinkti tokią informaciją.

3.   Institucija gali naudoti
  pagal šį straipsnį
  gautą konfidencialią informaciją tik šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti.

21 straipsnis

Santykiai su ESRV

1.   ▐ Institucija
  glaudžiai ir reguliariai
  bendradarbiauja su ESRV.

2.   Institucija ▐ reguliariai teikia ESRV naujausią valdybos užduotims atlikti būtiną informaciją. ESRV pateikus motyvuotą prašymą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../
  2010
  [ESRV] [15] straipsnyje, jai nedelsiant pateikiami visi jos užduotims atlikti būtini duomenys, kurie nepateikti santraukos ar suvestinės forma.
  Institucija bendradarbiaudama su ESRV parengia atitinkamas slaptos informacijos perdavimo vidaus procedūras, ypač skirtas atskiromis finansų įstaigoms.

3.   Vadovaudamasi 4 ir 5 dalimis, Institucija užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų dėl ESRV įspėjimų ir rekomendacijų, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../
  2010
  [ESRV] [16] straipsnyje.

4.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos Institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija nedelsdama sušaukia stebėtojų tarybos posėdį ir įvertina tokio įspėjimo ar rekomendacijos poveikį savo užduočių atlikimui.

Laikydamasi atitinkamos sprendimų priėmimo tvarkos, Institucija priima sprendimą dėl
  bet kokių
  veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal jai šiuo reglamentu suteiktus įgaliojimus siekiant išspręsti įspėjimuose ir rekomendacijose nustatytus klausimus.

Jeigu Institucija nesiima tolesnių priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  ESRV tokio sprendimo priežastis.

5.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos kompetentingai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija, kai tinka, pasinaudoja jai šiuo reglamentu suteiktais įgaliojimais siekdama užtikrinti, kad laiku būtų imtasi tolesnių veiksmų.

Jeigu adresatas ketina nesilaikyti ESRV rekomendacijos, jis nurodo to priežastis stebėtojų tarybai ir jas apsvarsto.

Teikdama
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  ESRV informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. .../
  2010
  [ESRV] [17] straipsnį, kompetentinga institucija deramai atsižvelgia į stebėtojų tarybos nuomonę.

6.   Atlikdama šiame reglamente nustatytas užduotis, Institucija kiek tik įmanoma atsižvelgia į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas.

22 straipsnis

Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė

1.   Siekiant
  palengvinti konsultavimąsi
  su suinteresuotosiomis šalimis Institucijos užduotims svarbiose srityse, įsteigiama Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė.
  Su Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupe konsultuojamasi dėl veiksmų, kurių imamasi pagal 7 straipsnį dėl reguliavimo techninių standartų ir įgyvendinimo techninių standartų, ir, prireikus bei jei tie veiksmai nesusiję su atskiromis finansų įstaigomis, pagal 8 straipsnį dėl gairių ir rekomendacijų. Jei būtina skubiai imtis veiksmų ir konsultacijos tampa neįmanomos, kiek įmanoma greičiau informuojama Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė.

Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė susitinka bent keturis kartus per metus.

2.   Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupę sudaro 30 narių, kurie skiriami užtikrinant proporcingą
  Europos Sąjungos
  kredito įstaigų ir investicinių įmonių, jų darbuotojų
  atstovų
  , taip pat vartotojų, bankininkystės paslaugų naudotojų
  ir MVĮ įgaliotinių
  atstovavimą.
  Ne mažiau kaip 5 nariai yra nepriklausomi aukšto lygio mokslininkai. Dešimt jos narių atstovauja finansų įstaigoms, iš kurių trys atstovauja kooperaciniams ir taupomiesiems bankams.

▐

3.   Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės narius skiria Institucijos stebėtojų taryba, atsižvelgdama į susijusių suinteresuotųjų šalių pasiūlymus. Priimdama sprendimą, stebėtojų taryba kiek įmanoma stengiasi užtikrinti tinkamą geografinę
  ir lyčių
  pusiausvyrą ir atstovavimą suinteresuotosioms šalims iš visos
  Europos Sąjungos
  .

▐

4.   
  Institucija Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupei teikia visą būtiną informaciją ir užtikrina atitinkamas sekretoriato paslaugas. Nustatomos tinkamos suinteresuotųjų šalių grupės narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, kelionės išlaidų kompensacijos. Grupė gali sudaryti darbo grupes dėl techninių klausimų.
  Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės nariai eina savo pareigas pustrečių metų, o šiam laikotarpiui pasibaigus rengiama nauja atrankos procedūra.

Nariai pareigas gali eiti dvi kadencijas iš eilės.

5.   Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė gali teikti Institucijai nuomones ir patarimus bet kokiu su ▐ Institucijos užduotimis susijusiu klausimu,
  ypatingą dėmesį skirdama 7–7e, 8, 14, 15 ir 17 straipsniuose nurodytoms užduotims
  .

6.   Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupė
  , remdamasi dviejų trečdalių narių pritarimu,
  priima savo darbo tvarkos taisykles.

7.   Institucija viešai skelbia Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupės nuomones ir patarimus bei konsultacijų su ja rezultatus.

23 straipsnis

Apsaugos priemonės

2.   Jeigu valstybė narė mano, kad pagal 10 straipsnio 2 dalį arba pagal 11 straipsnį priimtas sprendimas
  daro tiesioginę ir labai didelę įtaką jos fiskalinei atsakomybei
  , ji
  per dešimt darbo dienų
  nuo pranešimo apie Institucijos sprendimą kompetentingai institucijai
  praneša
  Institucijai,
  Europos Parlamentui
  ir Komisijai, kad kompetentinga institucija sprendimo neįgyvendins.

Valstybė narė savo pranešime pagrindžia tokį sprendimą ir
  pateikia poveikio vertinimą dėl to
  , kaip
  stipriai
  sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę.

2a.
     Institucija per mėnesį nuo valstybės narės pranešimo gavimo dienos praneša valstybei narei, ar patvirtina savo sprendimą, ar jį pakeičia arba panaikina.

3.   
  Jeigu Institucija patvirtina savo sprendimą arba jį pakeičia, Taryba priima sprendimą, ar Institucijos sprendimas turėtų būti patvirtintas, ar panaikintas. Sprendimas dėl Institucijos sprendimo patvirtinimo priimamas paprastąja narių balsų dauguma. Sprendimas dėl Institucijos sprendimo panaikinimo priimamas kvalifikuotąja narių balsų dauguma. Nė vienu iš šių atvejų neturi būti atsižvelgiama į susijusių narių balsavimą.

3a.
     
  Jeigu Taryba nepriima sprendimo per dešimt darbo dienų 10 straipsnyje nurodytu atveju ir per mėnesį 11 straipsnyje nurodytu atveju, laikoma, kad Institucijos sprendimas patvirtintas.

3b.
     
  Jei pagal 10 straipsnį priėmus sprendimą naudojamos pagal 12d arba 12e straipsnius įsteigtų fondų lėšos, valstybės narės neprašo Tarybos priimti arba panaikinti Institucijos priimtą sprendimą.

24 straipsnis

Sprendimų priėmimo procedūros

1.   Prieš priimdama
  šiame reglamente
  numatytus sprendimus, Institucija praneša
  visiems nurodytiems adresatams
  apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę šiuo klausimu, visiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą,
  sudėtingumą ir galimas pasekmes
  .
  Tai mutatis mutandis taikoma rekomendacijoms, kaip nurodyta 9 straipsnio 4 dalyje.

2.   Institucijos sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie pagrįsti.

3.   Institucijos sprendimų adresatams pranešama apie teisės gynimo priemones, kuriomis galima pasinaudoti pagal šį reglamentą.

4.   Jeigu Institucija priėmė sprendimą pagal 10 straipsnio 2 ar 3 dalį, ji peržiūri tą sprendimą tinkamais intervalais.

5.   Sprendimai, kuriuos Institucija priima pagal 9, 10 ir 11 straipsnius, skelbiami viešai ir juose nurodoma susijusios kompetentingos institucijos ar finansų įstaigos tapatybė bei pagrindinis sprendimo turinys,
  nebent toks paskelbimas prieštarautų teisėtam
  finansų įstaigų
  interesui
  apsaugoti savo verslo paslaptis
  arba galėtų sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Europos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  .

III   SKYRIUS

ORGANIZACIJA

1   SKIRSNIS

STEBĖTOJŲ TARYBA

25 straipsnis

Sudėtis

1.   Stebėtojų tarybą sudaro:

| a) | pirmininkas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

a)

pirmininkas, kuris nebalsuoja;

| b) | nacionalinės valdžios institucijos, kompetentingos prižiūrėti kredito įstaigas kiekvienoje valstybėje narėje, vadovas
  , kuris asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės valdžios institucijos, kompetentingos prižiūrėti kredito įstaigas kiekvienoje valstybėje narėje, vadovas
  , kuris asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ;

| c) | vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

c)

vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja;

| d) | vienas Europos centrinio banko atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

d)

vienas Europos centrinio banko atstovas, kuris nebalsuoja;

| e) | vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

e)

vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja;

| f) | po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja. |
| --- | --- |

f)

po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja.

1a.
     
  Stebėtojų taryba reguliariai bent du kartus per metus rengia posėdžius su Bankininkystės suinteresuotųjų šalių grupe.

2.   Kiekviena kompetentinga institucija turi paskirti iš savo įstaigos aukšto lygio pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jeigu tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

3.   Jeigu 1 dalies b punkte nurodyta institucija nėra centrinis bankas, 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį gali
  nuspręsti įtraukti
  tos valstybės narės centrinio banko
  atstovas
  , kuris nebalsuoja.

3a.
     
  Valstybėse narėse, kuriose yra daugiau nei viena institucija, atsakinga už priežiūrą pagal šį reglamentą, šios institucijos susitaria dėl bendro atstovo. Tačiau tais atvejais, kai punktas, kurį turi svarstyti stebėtojų taryba, nepriklauso nacionalinės institucijos, kuriai atstovauja 1 dalies b punkte nurodytas narys, kompetencijai, tas narys gali įtraukti atitinkamos nacionalinės institucijos atstovą, kuris nebalsuoja.

4.   Kad būtų galima veikti pagal Direktyvą 94/19/EB, 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jei tinkama, gali lydėti indėlių garantijų sistemas kiekvienoje valstybėje narėje administruojančios atitinkamos įstaigos atstovas, kuris nebalsuoja.

5.   Stebėtojų taryba gali nuspręsti leisti posėdžiuose dalyvauti stebėtojams.

Vykdomasis direktorius gali dalyvauti stebėtojų tarybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

26 straipsnis

Vidaus komitetai ir grupės

1.   Stebėtojų taryba gali steigti vidaus komitetus ar grupes stebėtojų tarybai priskirtoms specialioms užduotims atlikti ir gali numatyti tam tikrų aiškiai apibrėžtų užduočių ir sprendimų perdavimą vidaus komitetams ar grupėms, valdybai arba pirmininkui.

2.   Siekdama 11 straipsnio tikslų, stebėtojų taryba suformuoja
  proporcingos narių sudėties nepriklausomą
  grupę
  nešališkam
  nesutarimų sprendimui palengvinti, kurią sudaro pirmininkas ir du jos nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai
  ir nėra suinteresuoti konfliktu bei neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis
  .

2a.
     
  Taikydama 11 straipsnio 2 dalį grupė pasiūlo, kad
  stebėtojų taryba
  29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priimtų galutinį sprendimą
  .

2b.
     
  Stebėtojų taryba priima 2 dalyje nurodytos grupės darbo tvarkos taisykles.

27 straipsnis

Nepriklausomumas

1.
     Atlikdami šiuo reglamentu jiems skirtas užduotis, stebėtojų tarybos pirmininkas ir balsuojantys nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai
  tik visos Europos Sąjungos interesais
  , neprašo
  Europos Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

2.
     
  Valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ir bet kokios kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio stebėtojų tarybos nariams jiems atliekant savo užduotis.

28 straipsnis

Užduotys

1.   Stebėtojų taryba nustato Institucijos darbo gaires ir atsako už II skyriuje nurodytų sprendimų priėmimą.

2.   Stebėtojų taryba priima nuomones, rekomendacijas ir sprendimus bei teikia patarimus, kaip nurodyta II skyriuje.

3.   Stebėtojų taryba skiria pirmininką.

4.   Kiekvienais metais iki rugsėjo 30 d. stebėtojų taryba, remdamasi valdybos pasiūlymu, priima Institucijos kitų metų darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

4a.
     
  Valdyba, atsižvelgdama į stebėtojų tarybos pasiūlymą, priima metinę Institucijos veiklos, įskaitant pirmininko pareigų atlikimą, ataskaitą, remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, ir kasmet iki birželio 15 d. perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Ši ataskaita skelbiama viešai.

5.   Stebėtojų taryba priima daugiametę Institucijos darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Daugiametė darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

6.   Stebėtojų taryba
  priima biudžetą
  pagal 49 straipsnį.

7.   Stebėtojų taryba naudojasi įgaliojimais taikyti drausmines priemones pirmininkui ir vykdomajam direktoriui ir gali pašalinti juos iš pareigų pagal atitinkamai 33 straipsnio 5 dalį arba 36 straipsnio 5 dalį.

29 straipsnis

Sprendimų priėmimas

1.   Stebėtojų taryba
  priima sprendimus paprastąja
  savo narių balsų dauguma
  remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“
  .

Dėl 7 ir 8 straipsniuose nurodytų aktų ir priemonių bei sprendimų, priimamų pagal VI skyrių, bei nukrypstant nuo pirmos pastraipos, stebėtojų taryba priima sprendimus kvalifikuotąja savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Dėl sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas laikomas priimtu, jeigu jis patvirtinamas paprastąja balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai jis atmetamas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta SESV 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Visų kitų sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas priimamas
  paprastąja stebėtojų tarybos narių balsų dauguma
  remiantis principu „kiekvienam po vieną balsą“
  .

2.   Stebėtojų tarybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba trečdalio jos narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

3.   Stebėtojų taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

4.   Darbo tvarkos taisyklėse išsamiai nustatoma balsavimo tvarka, įskaitant tam tikrais atvejais taisykles dėl kvorumo. Nebalsuojantys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką ir vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose stebėtojų tarybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, nebent 61 straipsnyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose būtų nustatyta kitaip.

2   SKIRSNIS

VALDYBA

30 straipsnis

Sudėtis

1.   Valdybą sudaro pirmininkas ▐ ir stebėtojų tarybos
  balsuojančių
  narių išrinkti
  dar šeši stebėtojų tarybos
  nariai.

Kiekvienas narys, išskyrus pirmininką, turi pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti valdybos narį, jei tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

Stebėtojų tarybos išrinktų narių kadencija trunka pustrečių metų. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.
  Valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Europos Sąjungą. Kadencijos iš dalies sutampa, ir taikoma tinkama rotacijos tvarka.

2.   Valdybos sprendimai priimami dalyvaujančių narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.

Vykdomasis direktorius
  ir Komisijos atstovas
  dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

Komisijos atstovas turi teisę balsuoti 49 straipsnyje nurodytais klausimais.

Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

3.   Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba mažiausiai trečdalio narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

Valdyba susirenka prieš kiekvieną stebėtojų tarybos posėdį ir taip dažnai, kaip būtina.
  Valdyba susirenka į ▐ posėdžius bent
  penkis kartus
  per metus.

4.   Atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, valdybos nariams gali padėti patarėjai ar ekspertai.
  Nebalsuojantys nariai, išskyrus vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose valdybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis.

31 straipsnis

Nepriklausomumas

Valdybos nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai
  vadovaudamiesi tik visos Europos Sąjungos
  interesais, neprašo jokių
  Europos Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ar organai arba kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti įtakos valdybos nariams.

32 straipsnis

Užduotys

1.   Valdyba užtikrina, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų pagal šį reglamentą jai skirtas užduotis.

2.   Valdyba siūlo metinę ir daugiametę darbo programą, kurią priima stebėtojų taryba.

3.   Valdyba naudojasi savo biudžeto įgaliojimais pagal 49 ir 50 straipsnius.

4.   Valdyba priima Institucijos darbuotojų politikos planą ir pagal 54 straipsnio 2 dalį – būtinas Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – tarnybos nuostatai) įgyvendinimo priemones.

5.   Valdyba priima specialias nuostatas dėl teisės susipažinti su Institucijos dokumentais pagal 58 straipsnį.

▐

6a.
     
  Valdyba, remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, pateikia metinę Institucijos veiklos, įskaitant pirmininko pareigų atlikimą, ataskaitą stebėtojų tarybai, kuri ją patvirtina ir pateikia Europos Parlamentui.

7.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

8.   Valdyba skiria ir šalina apeliacinės tarybos narius pagal 44 straipsnio 3 dalį ir 44 straipsnio 5 dalį.

3   SKIRSNIS

PIRMININKAS

33 straipsnis

Skyrimas ir užduotys

1.   Institucijai atstovauja pirmininkas, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

Pirmininkas atsako už stebėtojų tarybos darbo parengimą ir pirmininkauja stebėtojų tarybos bei valdybos posėdžiams.

2.   Pirmininką skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą bei su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  , kurią rengia ir kuriai vadovauja stebėtojų taryba
  .

Komisija pateikia Europos Parlamentui trumpąjį trijų kandidatų sąrašą. Surengęs šių kandidatų klausymus, Europos Parlamentas išrenka vieną iš tų kandidatų. Tokiu būdu atrinktą kandidatą skiria stebėtojų taryba.

Stebėtojų taryba taip pat iš savo narių išrenka pakaitinį narį, kuris atliktų pirmininko pareigas jam nesant.
  Šis pakaitinis narys negali būti išrinktas iš valdybos narių.

3.   Pirmininko kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki pirmininko penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas.

5.   
  Pirmininką
  gali
  pašalinti
  iš pareigų tik ▐ Europos Parlamentas
  remdamasis stebėtojų tarybos sprendimu
  .

Pirmininkas negali trukdyti stebėtojų tarybai svarstyti su pirmininku susijusius klausimus, visų pirma dėl būtinybės pašalinti jį (arba ją) iš pareigų, ir nedalyvauja su tokiu klausimu susijusiuose svarstymuose.

34 straipsnis

Nepriklausomumas

Nepažeidžiant stebėtojų tarybos vaidmens pirmininko užduočių atžvilgiu, pirmininkas neprašo Bendrijos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio pirmininkui jam vykdant savo pareigas.

Vadovaujantis 54 straipsnyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigusiam tarnybą pirmininkui toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

35 straipsnis

Ataskaita

1.   Europos Parlamentas
  ir Taryba
  gali pakviesti pirmininką ar jo (jos) pakaitinį narį, visiškai paisydamas jo (jos) nepriklausomumo, ▐ daryti pareiškimą
  . Pirmininkas daro pareiškimą Europos Parlamente
  ir
  paprašius atsako į visus jo
  narių pateiktus klausimus.

2.   
  Paprašius ir ne vėliau kaip 15 dienų prieš darydamas 1 dalyje nurodytą pareiškimą,
  pirmininkas
  raštu atsiskaito Europos Parlamentui apie pagrindinę Institucijos veiklą
  .

2a.
     
  Kartu su 7a–7e, 8, 9, 10, 11a ir 18 straipsniuose nurodyta informacija, ataskaitoje taip pat pateikiama bet kokia atitinkama informacija, kurios ad hoc prašo Europos Parlamentas.

4   SKIRSNIS

VYKDOMASIS DIREKTORIUS

36 straipsnis

Skyrimas

1.   Institucijai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą, su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį bei valdymo patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  po to, kai patvirtina Europos Parlamentas
  .

3.   Vykdomojo direktoriaus kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki vykdomojo direktoriaus penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba atlieka įvertinimą.

Stebėtojų taryba visų pirma įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją.

5.   Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik stebėtojų tarybos sprendimu.

37 straipsnis

Nepriklausomumas

1.
     Nepažeidžiant atitinkamų valdybos ir stebėtojų tarybos vaidmenų vykdomojo direktoriaus užduočių atžvilgiu, vykdomasis direktorius neprašo nurodymų iš jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar Institucijai nepriklausančio asmens ir jais nesivadovauja.

1a.
     
  Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio vykdomajam direktoriui jam vykdant savo pareigas.

Vadovaujantis 54 straipsnyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigusiam tarnybą vykdomajam direktoriui toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

38 straipsnis

Užduotys

1.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos valdymą ir rengia valdybos darbą.

2.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos metinės darbo programos įgyvendinimą vadovaujant stebėtojų tarybai ir kontroliuojant valdybai.

3.   Vykdomasis direktorius imasi būtinų priemonių Institucijos veikimui užtikrinti pagal šį reglamentą, visų pirma priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus.

4.   Vykdomasis direktorius rengia daugiametę darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

5.   Vykdomasis direktorius kasmet iki birželio 30 d. parengia kitų metų Institucijos darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

6.   Vykdomasis direktorius parengia preliminarų Institucijos biudžeto projektą pagal 49 straipsnį ir vykdo Institucijos biudžetą pagal 50 straipsnį.

7.   Vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia ▐ ataskaitos projektą, kuriame yra skirsnis apie Institucijos reguliavimo ir priežiūros veiklą ir skirsnis apie finansinius ir administracinius reikalus.

8.   Vykdomasis direktorius Institucijos darbuotojų atžvilgiu naudojasi 54 straipsnyje nustatytais įgaliojimais ir tvarko darbuotojų reikalus.

IV   SKYRIUS

EUROPOS FINANSŲ PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ SISTEMA ▐

2   SKIRSNIS

EUROPOS PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS (JUNGTINIS KOMITETAS)

40 straipsnis

Steigimas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas.

2.   Jungtinis komitetas veikia kaip forumas, kuriame Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja
  su kitomis EPI
  ir užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose
  , visų pirma susijusiuose su:

| — | finansiniais konglomeratais; |
| --- | --- |

—

finansiniais konglomeratais;

| — | apskaita ir auditu; |
| --- | --- |

—

apskaita ir auditu;

| — | mikrolygio rizikos ribojimo pokyčių, rizikos ir silpnųjų vietų visuose sektoriuose, keliančių pavojų finansiniam stabilumui, analizėmis; |
| --- | --- |

—

mikrolygio rizikos ribojimo pokyčių, rizikos ir silpnųjų vietų visuose sektoriuose, keliančių pavojų finansiniam stabilumui, analizėmis;

| — | mažmeniniais investiciniais produktais; |
| --- | --- |

—

mažmeniniais investiciniais produktais;

| — | kovos su pinigų plovimu priemonėmis ir |
| --- | --- |

—

kovos su pinigų plovimu priemonėmis ir

| — | keitimusi informacija su ESRV, taip pat ESRV ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu. |
| --- | --- |

—

keitimusi informacija su ESRV, taip pat ESRV ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu.

3.   
  Jungtiniam komitetui šios trys Europos priežiūros institucijos skiria darbuotojus, kurie vykdo sekretoriato veiklą
  . Institucija skiria pakankamai išteklių ▐ administravimo, infrastruktūros ir veiklos
  išlaidoms
  .

40a straipsnis

Priežiūra

Jei finansų įstaiga veikia įvairiuose sektoriuose, Jungtinis komitetas vadovaudamasis 42 straipsniu sprendžia nesutarimus.

41 straipsnis

Sudėtis

1.   Jungtinį komitetą sudaro ▐ Europos
  priežiūros institucijų
  pirmininkai ir, kai taikoma, pagal 43 straipsnį įsteigto pakomitečio pirmininkas.

2.   Vykdomasis direktorius,
  Komisijos atstovas
  ir ESRV kviečiami į
  Jungtinio
  komiteto, taip pat 43 straipsnyje minėtų pakomitečių posėdžius kaip stebėtojai.

3.   
  Jungtinio
  komiteto pirmininkas skiriamas iš Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkų metinės rotacijos principu.
  Pagal šį straipsnį paskirtas Jungtinio komiteto pirmininkas taip pat skiriamas ESRV pirmininko pavaduotoju.

4.   
  Jungtinis
  komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas paskelbia. Taisyklėse gali būti nurodyti papildomi jungtinio komiteto posėdžių dalyviai.

Jungtinis
  komitetas susitinka bent kartą per du mėnesius.

42 straipsnis

Bendrosios pozicijos ir bendrieji aktai

Vykdydama II skyriuje nustatytas užduotis, visų pirma susijusias su Direktyvos 2002/87/EB įgyvendinimu, Institucija, kai tinka, siekia suformuoti bendrą poziciją su atitinkamai Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.

Aktus pagal šio reglamento 7, 9, 10 arba 11 straipsnius, kurie yra susiję su Direktyvos 2002/87/EB ir bet kurio kito šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto teisės akto taikymu, kuris taip pat patenka į Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ar Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos kompetencijos sritį, lygiagrečiai priima atitinkamai Institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.

43 straipsnis

Pakomitečiai

1.
     Siekiant 42 straipsnio tikslų įsteigiamas
  Jungtinio
  komiteto finansinių konglomeratų pakomitetis.

2.
     Tą pakomitetį sudaro 41 straipsnio 1 dalyje minėti asmenys ir vienas kiekvienos valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos dabartinio personalo aukšto lygio atstovas.

3.
     Pakomitetis iš savo narių išsirenka pirmininką, kuris taip pat yra
  Jungtinio
  komiteto narys.

4.
     Jungtinis komitetas gali steigti papildomų pakomitečių.

3   SKIRSNIS

APELIACINĖ TARYBA

44 straipsnis

Sudėtis

1.   Apeliacinė taryba – jungtinė
  trijų
  Europos
  priežiūros institucijų
  įstaiga.

2.   Apeliacinę tarybą sudaro šeši nariai ir šeši pakaitiniai nariai, kurie turi
  būti geros reputacijos bei
  turi turėti
  dokumentais pagrįstų
  atitinkamų žinių ir
  profesinės
  patirties,
  įskaitant patirtį priežiūros klausimais, įgytos pakankamai aukštu lygiu bankininkystės, draudimo, vertybinių popierių ar kitų finansinių paslaugų srityje,
  tačiau tai negali būti dabartiniai kompetentingų institucijų ar kitų Institucijos veikloje dalyvaujančių nacionalinių ar
  Europos Sąjungos
  įstaigų darbuotojai.
  Dauguma apeliacinės tarybos narių turi turėti pakankamai teisės žinių, kad galėtų teikti profesionalias teisines konsultacijas Institucijos įgaliojimų vykdymo teisėtumo klausimais.

Apeliacinė taryba skiria savo pirmininką.

Apeliacinės tarybos sprendimai priimami bent keturių iš šešių jos narių balsų dauguma.
  Tais atvejais, kai apskųstam sprendimui taikomas šis reglamentas, šiai keturių narių daugumai turi priklausyti bent vienas iš dviejų Institucijos paskirtų apeliacinės tarybos narių.

Apeliacinę tarybą prireikus sušaukia jos pirmininkas.

3.   Du apeliacinės tarybos narius ir du pakaitinius narius iš Komisijos pasiūlyto trumpojo sąrašo, sudaryto po viešo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, skiria Institucijos valdyba, prieš tai pasitarusi su stebėtojų taryba.

Kiti nariai skiriami pagal Reglamentą (ES) Nr. .../
  2010
  [EDPPI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../
  2010
  [EVPRI].

4.   Apeliacinės tarybos narių kadencija trunka penkerius metus. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.

5.   Institucijos valdybos paskirtas apeliacinės tarybos narys negali būti pašalintas iš pareigų savo kadencijos laikotarpiu, nebent jis pripažintas kaltu dėl rimto nusižengimo ir valdyba, pasitarusi su stebėtojų taryba, priima atitinkamą sprendimą.

6.   
  Europos bankininkystės institucija
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija
  pasitelkdama Jungtinį komitetą
  užtikrina tinkamą apeliacinės tarybos veiklos paramą ir sekretoriato paslaugas.

45 straipsnis

Nepriklausomumas ir nešališkumas

1.   Apeliacinės tarybos nariai priima sprendimus nepriklausomai. Jų nevaržo jokie nurodymai. Jie negali eiti jokių kitų pareigų Institucijoje, jos valdyboje ar jos stebėtojų taryboje.

2.   Apeliacinės tarybos nariai negali dalyvauti jokiame apeliaciniame procese, jeigu yra kaip nors asmeniškai juo suinteresuoti arba jeigu anksčiau dalyvavo procese kaip vienos iš proceso šalių atstovai, arba jeigu dalyvavo priimant skundžiamą sprendimą.

3.   Jeigu kuris nors apeliacinės tarybos narys dėl vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba dėl bet kokios kitos priežasties mano, kad kolega narys neturėtų dalyvauti kuriame nors apeliaciniame procese, jis atitinkamai informuoja apeliacinę tarybą.

4.   Bet kuri apeliacinio proceso šalis gali paprieštarauti apeliacinės tarybos nario dalyvavimui, remdamasi bet kuria iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba įtarusi apeliacinės tarybos narį šališkumu.

Prieštaravimo pagrindas negali būti narių pilietybė ir nėra priimtinas, jeigu apeliacinio proceso šalis, nors ir žinojusi apie esamą pagrindą prieštarauti, vis dėlto ėmėsi kitokios procesinės priemonės, o ne prieštaravo apeliacinės tarybos sudėčiai.

5.   Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais, nedalyvaujant susijusiam nariui.

Tam sprendimui priimti susijusį narį apeliacinėje taryboje pakeičia jo pakaitinis narys, nebent jis atsidurtų panašioje padėtyje. Tokiu atveju pirmininkas paskiria pavaduojantį asmenį iš turimų pakaitinių narių.

6.   Apeliacinės tarybos nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai ir vadovautis viešaisiais interesais.

Tam jie pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kuriose nurodo, kad neturi jokių interesų, kurie gali būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui, arba kokių nors tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui.

Tos deklaracijos raštu pateikiamos kasmet ir skelbiamos viešai.

V   SKYRIUS

TEISĖS GYNIMO PRIEMONĖS

46 straipsnis

Apeliaciniai skundai

1.   Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, įskaitant kompetentingas institucijas, gali pateikti apeliacinį skundą dėl 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodyto Institucijos sprendimo ir dėl bet kokio kito Institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus priimto sprendimo, skirto tam asmeniui, arba dėl sprendimo, kuris, nors ir skirtas kitam asmeniui, yra tiesiogiai ir konkrečiai susijęs su tuo asmeniu.

2.   Apeliacinis skundas kartu su jo pagrindimu Institucijai pateikiamas raštu per du mėnesius nuo pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dienos arba, jei tai nebuvo padaryta, per du mėnesius nuo tos dienos, kai Institucija paskelbė sprendimą.

Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl apeliacinio skundo per du mėnesius nuo jo pateikimo.

3.   Jeigu apeliacinis skundas pateiktas pagal 1 dalį, sprendimo vykdymas nesustabdomas.

Tačiau apeliacinė taryba gali sustabdyti ginčijamo sprendimo taikymą, jeigu mano, kad to reikia dėl susiklosčiusių aplinkybių.

4.   Jeigu skundas priimtinas, apeliacinė taryba tiria, ar jis tinkamai pagrįstas.
  Ji
  kviečia apeliacinio proceso šalis per nustatytus laikotarpius pateikti pastabas dėl jos pateiktų pranešimų arba dėl kitų apeliacinio proceso šalių pateiktų pranešimų. Apeliacinio proceso šalys turi teisę pateikti paaiškinimus žodžiu.

5.   
  Apeliacinė
  taryba gali
  patvirtinti kompetentingo
  Institucijos
  padalinio priimtą sprendimą
  arba ▐ perduoti bylą kompetentingam Institucijos padaliniui. Pastarajam apeliacinės tarybos sprendimas yra privalomas
  , ir jis priima iš dalies pakeistą sprendimą dėl tos bylos
  .

6.   Apeliacinė taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

7.   Apeliacinės tarybos priimti sprendimai yra pagrįsti ir Institucija juos viešai paskelbia.

47 straipsnis

Ieškinių pateikimas
  Bendrajam
  Teismui ir Teisingumo Teismui.

1.   Pagal
  SESV
  263 straipsnį
  Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys, kuriame ginčijamas apeliacinės tarybos priimtas sprendimas arba, tais atvejais, kai apeliacinė taryba tokios teisės neturi, Institucijos priimtas sprendimas.

1a.
     
  Pagal SESV 263 straipsnį valstybės narės ir Europos Sąjungos institucijos, taip pat bet kuris fizinis ar juridinis asmuo Teisingumo Teismui gali tiesiogiai apskųsti Institucijos sprendimus.

2.   Jeigu Institucija įpareigota veikti, bet nepriima jokio sprendimo, pagal
  SESV 265 straipsnį Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys dėl neveikimo.

3.   Institucija privalo imtis būtinų priemonių
  Bendrojo
  teismo ar Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.

VI   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

48 straipsnis

Institucijos biudžetas

1.   Institucijos
  , kuri yra Europos įstaiga pagal Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 (EB, Euratomas) 185 straipsnį,
  pajamas visų pirma sudaro
  šie atitinkamai derinami komponentai
  :

| a) | privalomi nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas, įnašai
  , kurie daromi pagal formulę, grindžiamą balsų paskirstymu, nustatytu Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris pridedamas prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV, 3 straipsnio 3 dalyje
  ; |
| --- | --- |

a)

privalomi nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas, įnašai
  , kurie daromi pagal formulę, grindžiamą balsų paskirstymu, nustatytu Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris pridedamas prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV, 3 straipsnio 3 dalyje
  ;

| b) | Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Europos Sąjungos biudžeto priklauso nuo biudžeto valdymo institucijos pritarimo, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte; |
| --- | --- |

b)

Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Europos Sąjungos biudžeto priklauso nuo biudžeto valdymo institucijos pritarimo, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte;

| c) | visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Europos Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

c)

visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Europos Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais.

2.   Institucijos išlaidas sudaro bent personalo, darbo užmokesčio, administracinės, infrastruktūros
  , profesinio mokymo
  ir veiklos išlaidos.

3.   Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

4.   Visų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatos parengiamos kiekvieniems finansiniams metams, sutampantiems su kalendoriniais metais, ir pateikiamos Institucijos biudžete.

49 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir tą preliminarų biudžeto projektą kartu su etatų planu pateikia valdybai ir stebėtojų tarybai. Kiekvienais metais stebėtojų taryba pagal vykdomojo direktoriaus parengtą ir valdybos patvirtintą preliminarų projektą sudaro ateinančių finansinių metų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatą. Tą sąmatą, apimančią ir etatų plano projektą, stebėtojų taryba pateikia Komisijai ne vėliau kaip kovo 31 d. Prieš patvirtinant sąmatą, vykdomojo direktoriaus parengtą projektą patvirtina valdyba.

2.   Komisija pateikia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

3.   Remdamasi šia sąmata, Komisija įtraukia į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą išlaidas, kurios, jos manymu, reikalingos pagal etatų planą, ir subsidijos, kuri bus mokama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal
  SESV 313 ir 314 straipsnius
  , sumą.

4.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina Institucijos etatų planą. Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus Institucijos subsidijai.

5.   Institucijos biudžetą priima stebėtojų taryba. Jis tampa galutiniu, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

6.   Valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti visus projektus, kurie gali turėti didelę reikšmę Institucijos biudžeto finansavimui, visų pirma apie visus projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša ir Komisijai. Jeigu bet kuri biudžeto valdymo institucijai priklausanti institucija ketina pateikti nuomonę, ji praneša apie tai Institucijai per dvi savaites nuo informacijos apie projektą gavimo dienos. Jeigu atsakymo nėra, Institucija gali pradėti vykdyti planuotą veiksmą.

6a.
     
  Institucijos pirmųjų veiklos metų, kurie baigiasi 2011 m. gruodžio 31 d., biudžetą, pasikonsultavę su Komisija, tvirtina 3-iojo lygio komiteto nariai ir po to teikia jį patvirtinti Europos Parlamentui ir Tarybai.

50 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Vykdomasis direktorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas ir įgyvendina Institucijos biudžetą.

2.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip kovo 1 d. Institucijos apskaitos pareigūnas pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Institucijos apskaitos pareigūnas taip pat nusiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip ateinančių metų kovo 31 d.

Po to Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (36) (toliau – Finansinis reglamentas) 128 straipsnį.

3.   Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Institucijos preliminarias finansines ataskaitas pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Institucijos finansines ataskaitas ir pateikia jas valdybai, kad ji pateiktų nuomonę.

4.   Valdyba pateikia nuomonę dėl Institucijos galutinių finansinių ataskaitų.

5.   Ne vėliau kaip liepos 1 d. po finansinių metų pabaigos vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

6.   Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.

7.   Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šio atsakymo kopiją jis (ji) taip pat nusiunčia valdybai ir Komisijai.

8.   Kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje ir Europos Parlamentui paprašius, vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūra.

9.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų gegužės 15 d. priima sprendimą, kad Institucija n finansinių metų biudžetą įvykdė
  (įtraukiant visas Institucijos išlaidas ir pajamas)
  .

51 straipsnis

Finansinės taisyklės

Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima Institucijai taikomas finansines taisykles. Tos taisyklės negali nukrypti nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (37), nebent to reikėtų atsižvelgiant į konkrečius Institucijos veiklos poreikius ir tik Komisijai iš anksto pritarus.

52 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

1.   Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, Institucijai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2.   Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (38) ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Institucijos darbuotojams.

3.   Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.

VII   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

53 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Institucijai ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

54 straipsnis

Darbuotojai

1.   Institucijos darbuotojams, įskaitant jos vykdomąjį direktorių
  ir jos pirmininką
  , taikomi Tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir
  Sąjungos
  institucijų bendrai priimtos taisyklės šiems nuostatams ir sąlygoms taikyti.

2.   Komisijai pritarus, valdyba Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatyta tvarka patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.

3.   Darbuotojų atžvilgiu Institucija naudojasi įgaliojimais, kurie pagal Tarnybos nuostatus suteikiami paskyrimų tarnybai ir kurie pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikiami institucijai, turinčiai teisę sudaryti sutartis.

4.   Valdyba priima nuostatas, leidžiančias Institucijoje įdarbinti valstybių narių deleguotus nacionalinius ekspertus.

55 straipsnis

Institucijos atsakomybė

1.   Nesutartinės atsakomybės atveju Institucija pagal valstybių narių teisės aktams būdingus bendruosius principus atlygina žalą, kurią ji arba jos darbuotojai padarė eidami pareigas. Bet koks ginčas, kylantis dėl tokios žalos atlyginimo, priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

2.   Institucijos darbuotojų asmeninė finansinė ir drausminė atsakomybė Institucijai reglamentuojama Institucijos darbuotojams taikomų atitinkamų nuostatų.

56 straipsnis

Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį

1.   Stebėtojų tarybos ir valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Institucijos darbuotojams, įskaitant valstybių narių laikinai komandiruotus pareigūnus
  ir visus kitus asmenis, pagal darbo sutartis atliekančius Institucijos užduotis
  , taikomi profesinės paslapties reikalavimai pagal
  SESV 339 straipsnį
  ir atitinkamos atitinkamų
  Europos Sąjungos
  teisės aktų nuostatos, net ir jiems baigus eiti pareigas.

Vadovaujantis 54 straipsnyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigusiems tarnybą darbuotojams toliau taikoma pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

Valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ar organai arba kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti įtakos Institucijos darbuotojams.

2.   Jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti konkrečių finansų įstaigų, išskyrus baudžiamosios teisės nustatytus atvejus.

Be to, įpareigojimas pagal 1 dalį ir šios dalies pirmąją pastraipą nedraudžia Institucijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms naudoti informaciją 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų vykdymui užtikrinti ir visų pirma teisiniam procesui sprendimams priimti.

3.   1 ir 2 dalių nuostatomis Institucijai nedraudžiama keistis informacija su nacionalinėmis priežiūros institucijomis pagal šį reglamentą ir kitus finansų įstaigoms taikytinus Bendrijos teisės aktus.

Tai informacijai taikomos 1 ir 2 dalyse nurodytos profesinės paslapties saugojimo sąlygos. Institucija savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustato praktinę 1 ir 2 dalyse nurodytų konfidencialumo taisyklių įgyvendinimo tvarką.

4.   Institucija taiko Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (39).

57 straipsnis

Duomenų apsauga

Šiuo reglamentu nepažeidžiami valstybių narių įpareigojimai, susiję su jų asmens duomenų tvarkymu pagal Direktyvą 95/46/EB, ar Institucijos įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 vykdant pareigas.

58 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   Institucijos turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Valdyba patvirtina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines priemones ne vėliau kaip 2011 m. gegužės 31 d.

3.   Dėl sprendimų, Institucijos priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba ieškinys Teisingumo Teismui, prieš tai atitinkamai apskundus sprendimą apeliacinei tarybai, laikantis atitinkamai
  SESV 228 ir 263
  straipsniuose nustatytų sąlygų.

59 straipsnis

Nuostatos dėl kalbų vartojimo

1.   Institucijai taikomos Tarybos reglamento Nr. 1 (40) nuostatos.

2.   Dėl Institucijos kalbų vartojimo vidaus tvarkos sprendžia valdyba.

3.   Institucijos veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

60 straipsnis

Susitarimas dėl būstinės

Reikiamos nuostatos dėl patalpų, teiktinų Institucijai valstybėje narėje, kurioje yra jos būstinė, ir patogumų, kuriuos turi suteikti ta valstybė narė, taip pat specialios taisyklės, taikytinos toje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Institucijos darbuotojams ir jų šeimos nariams, nustatoma Institucijos ir tos valstybės narės susitarime dėl būstinės, sudarytame gavus valdybos pritarimą.

Ta valstybė narė sudaro geriausias įmanomas sąlygas, kad būtų užtikrintas tinkamas Institucijos veikimas, įskaitant daugiakalbį europinį mokymą ir reikiamą transporto infrastruktūrą.

61 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.
     Institucijos veikloje gali dalyvauti Europos Sąjungai nepriklausančios šalys, kurios su
  Europos Sąjunga
  yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos jos priėmė ir taiko
  Sąjungos
  teisę Institucijos kompetencijos srityje, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.

1a.
     
  Institucija gali leisti dalyvauti trečiosioms šalims, taikančioms teisės aktus, kurie pripažįstami lygiaverčiais Institucijos kompetencijos srityse, nurodytose 1 straipsnio 2 dalyje, kaip numatyta pagal SESV 216 straipsnį Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose.

2.
     Pagal atitinkamas tų susitarimų nuostatas, įskaitant su finansiniais įnašais ir darbuotojais susijusias nuostatas, nustatoma konkreti tų šalių dalyvavimo Institucijos veikloje tvarka, visų pirma nustatant jų dalyvavimo pobūdį, apimtį ir procedūrinius aspektus. Joje gali būti numatytas atstovavimas stebėtojo teisėmis stebėtojų taryboje, tačiau užtikrinama, kad šios šalys nedalyvautų jokiuose su atskiromis finansų įstaigomis susijusiuose aptarimuose, išskyrus atvejus, kai yra tiesiogiai su tomis įstaigomis susijusių interesų.

VIII   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

62 straipsnis

Parengiamieji veiksmai

| -1. | Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo CEBS glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka CEBS pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą. |
| --- | --- |

-1.

Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo CEBS glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka CEBS pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą.

| 1. | Įsteigus Instituciją,
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.
  Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną atlikti vykdomųjų direktorių funkcijas, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius
  (-ė)
  pradės eiti pareigas.
  Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti. |
| --- | --- |

1.

Įsteigus Instituciją,
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.

Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną atlikti vykdomųjų direktorių funkcijas, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius
  (-ė)
  pradės eiti pareigas.
  Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.

| 2. | Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis. |
| --- | --- |

2.

Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis.

| 3. | 1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų.

| 3a. | Institucija laikoma CEBS teisių perėmėja. Visas tinkamas CEBS turtas ir visi įsipareigojimai bei visos nebaigtos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, nurodydamas turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi CEBS baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, CEBS nariai ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina. |
| --- | --- |

3a.

Institucija laikoma CEBS teisių perėmėja. Visas tinkamas CEBS turtas ir visi įsipareigojimai bei visos nebaigtos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, nurodydamas turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi CEBS baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, CEBS nariai ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina.

63 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio personalo nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 54 straipsnio, visos
  CEBS
  ar jo sekretoriato sudarytos darbo sutartys
  ir delegavimo susitarimai
  ,
  galiojantys
  , kai pradedamas taikyti šis reglamentas,
  vykdomi
  iki jų galiojimo pabaigos. Jos negali būti pratęstos.

2.   Visiems pagal 1 dalyje nurodytas sutartis dirbantiems personalo nariams pasiūloma galimybė sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, remiantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktu, įvairiais Institucijos etatų plane numatytais lygiais.

Siekiant patikrinti galimų kandidatų gebėjimus, darbo našumą ir sąžiningumą, sudaryti sutartis įgaliota tarnyba įsigaliojus šiam reglamentui ▐ visiems
  1 dalyje nurodytiems CEBS ar jo sekretoriato
  darbuotojams
  taiko
  vidaus atrankos procedūrą.
  Vidaus atrankos procedūros metu visapusiškai atsižvelgiama į įgūdžius ir patirtį, kurias parodė asmuo atlikdamas savo užduotis prieš įdarbinimą.

3.   Atsižvelgiant į atliktinų funkcijų rūšį ir lygį, atrinktiems kandidatams pasiūloma sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, kurių trukmė atitiktų bent tą laikotarpį, kuris liko pagal ankstesnę sutartį.

4.   Atitinkama nacionalinė teisė, taikoma darbo sutartims, ir kiti atitinkami teisės aktai ir toliau taikomi personalo nariams, kurie turi ankstesnes sutartis ir nusprendžia neprašyti sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties arba kuriems nepasiūloma sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties pagal 2 dalį.

63a straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Valstybės narės priima veiksmingam šio reglamento taikymui užtikrinti reikiamas nuostatas.

64 straipsnis

Pakeitimai

Šiuo reglamentu iš dalies keičiamas
  Sprendimas Nr. 716/2009/EB
  išbraukiant
  CEBS
  iš to sprendimo priedo B dalyje pateikto paramos gavėjų sąrašo.

65 straipsnis

Panaikinimas

Komisijos sprendimas 2009/78/EB, kuriuo įsteigiamas
  CEBS
  , panaikinamas
  nuo 2011 m. sausio 1 d.

66 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

| -1. | Iki ...

   (41)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo, įskaitant finansavimo tvarką, sistemą. |
| --- | --- |

-1.

Iki ...

   (41)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo, įskaitant finansavimo tvarką, sistemą.

| 1. | Iki ...

   (42)

  ir vėliau kas treji metai
  Komisija paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐. Toje ataskaitoje,
  inter alia,
  vertinama ▐:








  a) | kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija; |
| --- | --- | --- |

1.

Iki ...

   (42)

  ir vėliau kas treji metai
  Komisija paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐. Toje ataskaitoje,
  inter alia,
  vertinama ▐:

a)

kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija;

| b) | priežiūros institucijų kolegijų veikla; |
| --- | --- |

b)

priežiūros institucijų kolegijų veikla;

| c) | pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

c)

pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus;

| d) | ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytu klausimu, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint sisteminę riziką galinčias kelti finansų įstaigas ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtųjų įstaigų priežiūros įgaliojimais; |
| --- | --- |

d)

ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytu klausimu, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint sisteminę riziką galinčias kelti finansų įstaigas ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtųjų įstaigų priežiūros įgaliojimais;

| e) | 23 straipsnyje nustatytos apsaugos priemonės taikymas. |
| --- | --- |

e)

23 straipsnyje nustatytos apsaugos priemonės taikymas.

| 1a. | 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar:










  a) | tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai; |
| --- | --- | --- |

1a.

1 dalyje nurodytoje ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar:

a)

tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai;

| b) | tikslinga rizikos ribojimo priežiūrą ir komercinės veiklos priežiūrą vykdyti atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija; |
| --- | --- |

b)

tikslinga rizikos ribojimo priežiūrą ir komercinės veiklos priežiūrą vykdyti atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija;

| c) | tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų makrolygio ir mikrolygio atitiktį; |
| --- | --- |

c)

tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų makrolygio ir mikrolygio atitiktį;

| d) | EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą; |
| --- | --- |

d)

EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą;

| e) | EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos; |
| --- | --- |

e)

EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos;

| f) | pakankamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

f)

pakankamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas;

| g) | tikslinga, kad Institucijos būstinė liktų Frankfurte. |
| --- | --- |

g)

tikslinga, kad Institucijos būstinė liktų Frankfurte.

| 2. | Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

2.

Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

67 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
  , išskyrus 62 straipsnį ir 63 straipsnio 1 ir 2 dalis, kurios taikomos nuo įsigaliojimo dienos
  .
  Institucija įsteigiama šio reglamento taikymo pradžios dieną
  .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0166/2010).

1

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

2

pusjuodžiu kursyvu

(3)  2010 m. sausio 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL C , , p. .

4

(5)  OL C 13, 2010 1 20, p. 1.

5

(6)  ... m. ... d. Europos Parlamento pozicija.

6

(7)  

  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

7

OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

(8)  

  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

8

OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

(9)  

  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

9

OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(10)  

  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

10

OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

(11)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

11

OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

(12)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

12

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

13

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

(14)  OL L 25, 2009 1 29, p. 23.

14

(15)  OL L 25, 2009 1 29, p. 28.

15

(16)  OL L 25, 2009 1 29, p. 18.

16

(17)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

17

(18)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

18

(19)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

19

(20)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

20

(21)  

  OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

21

OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

(22)  

  OL L 267, 2009 10 10, p. 7.

22

OL L 267, 2009 10 10, p. 7.

(23)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

23

(24)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

24

(25)  

  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

25

OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

(26)  

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

26

OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

(27)  

  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

27

OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

(28)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

28

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(29)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

29

(30)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

30

(31)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

31

(32)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

32

(33)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

33

(34)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

34

(35)  OL L 253, 2009 9 25, p. 8.

35

(36)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

36

(37)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

37

(38)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

38

(39)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

39

(40)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

40

(41)  
  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

41

Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

(42)  
  Treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios datos.

42

Treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios datos.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/391 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/391

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisEuropos draudimo ir profesinių pensijų institucija ***I

P7_TA(2010)0273

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2011/C 351 E/39

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas 2010 m. liepos 7 d. buvo iš dalies pakeistas taip (1):

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo įsteigiama Europos
  priežiūros
  institucija
  (draudimas ir profesinės pensijos)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (4),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (5),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (6),

kadangi:

| (1) | 2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai jau neatitinka
  finansinės globalizacijos sąlygų ir
  atsiliko nuo realybės – integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu, sąlygomis. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų. |
| --- | --- |

(1)

2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai jau neatitinka
  finansinės globalizacijos sąlygų ir
  atsiliko nuo realybės – integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu, sąlygomis. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų.

| (1a) | Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (13). |
| --- | --- |

(1a)

Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (7), 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucija dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (8), 2007 m. liepos 11 d. rezoliucija dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga (9), 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (10), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (11), 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (13).

| (2) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (J. de Larosière'o ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Joje rekomenduojama įgyvendinti radikalias
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui, vieną bankininkystės sektoriui ir vieną vertybinių popierių sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateiktose rekomendacijose siūloma mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje
  (J. de Larosière'o ataskaita)
  padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Joje rekomenduojama įgyvendinti radikalias
  Sąjungos
  finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui, vieną bankininkystės sektoriui ir vieną vertybinių popierių sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.
  Ataskaitoje pateiktose rekomendacijose siūloma mažiausi pakeitimai, kurie, ekspertų nuomone, reikalingi siekiant išvengti panašios krizės ateityje.

| (3) | 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (toliau - ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“
  ji
  pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą
  , tačiau neįtraukė visų J. de Larosière'o ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  . |
| --- | --- |

(3)

2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba
  (toliau - ESRV)
  , projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“
  ji
  pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą
  , tačiau neįtraukė visų J. de Larosière'o ataskaitoje pateiktų rekomendacijų
  .

| (4) | 2009 m. birželio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. birželio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei.

| (4a) | 2010 m. balandžio 16 d. Tarptautinio valiutos fondo (toliau - TVF) ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti. |
| --- | --- |

(4a)

2010 m. balandžio 16 d. Tarptautinio valiutos fondo (toliau - TVF) ataskaitoje „Teisingas ir svarus finansų sektoriaus įnašas“, kuri buvo parengta atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge pareikštą reikalavimą, nurodoma, kad reikėtų neleisti didėti sąnaudoms, atsirandančioms dėl finansų sektoriaus nesėkmių, ir jas padengti taikant finansų stabilumo įnašų priemonę, susijusią su patikima ir veiksminga problemos sprendimo sistema. Tinkamai nustatytos problemų sprendimo priemonės ateityje vyriausybėms padės išvengti priverstinio subsidijų teikimo pernelyg svarbioms, pernelyg didelėms arba pernelyg tarpusavyje susijusioms įstaigoms, kurioms negalima leisti žlugti.

| (4b) | 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“. |
| --- | --- |

(4b)

2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa“ taip pat nurodoma, kad visų svarbiausia per trumpą laiką parengti politiką, „kuri leistų ateityje užkirsti kelią galimoms finansų krizėms ir prireikus jas valdyti, kuria būtų atsižvelgta į ypatingą finansų sektoriaus atsakomybę dėl nūdienos krizės ir kuriai įgyvendinti reikalingas tinkamas finansų sektoriaus įnašas“.

| (4c) | 2010 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(4c)

2010 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba aiškiai nurodė, kad pažanga ypač reikalinga srityse, susijusiose su sisteminių įstaigų finansinėmis krizės valdymo priemonėmis.

| (4d) | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis. |
| --- | --- |

(4d)

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pagaliau pareiškė, kad valstybės narės turėtų nustatyti finansų įstaigoms taikytinų mokesčių sistemas, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir nustatyti paskatas sisteminei rizikai suvaldyti. Tokie mokesčiai turėtų būti patikimos problemų sprendimų sistemos dalis.

| (5) | Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika
  finansų sistemos
  stabilumui ir vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus. |
| --- | --- |

(5)

Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika
  finansų sistemos
  stabilumui ir vidaus rinkos
  veikimui
  . Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus.

| (6) | Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius įmanomus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybiniu mastu veikiančių įstaigų; nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija; kai nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų tenka atsižvelgti į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus; kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (toliau - EFPIS)
  turėtų būti siekiama pašalinti šiuos trūkumus ir sukurti sistemą, atitinkančią stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sukurti sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą. |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga
  jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus ▐. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai
  Sąjungoje
  nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius įmanomus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybiniu mastu veikiančių įstaigų; nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija; kai nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų tenka atsižvelgti į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus; kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos
  finansų
  priežiūros institucijų sistema
  (toliau - EFPIS)
  turėtų būti siekiama pašalinti šiuos trūkumus ir sukurti sistemą, atitinkančią stabilios ir bendros
  Sąjungos
  finansinių paslaugų rinkos tikslą, sukurti sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą
  Sąjungos
  tinklą.

| (7) | EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygiu ▐.
  Institucijai turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybines finansų įstaigas, požiūriu ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti finansų įstaigoms, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų įstaigoms ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Be Institucijos reikėtų
  įsteigti Europos
  priežiūros
  instituciją
  (bankininkystė)
  bei Europos
  priežiūros
  instituciją
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  ,
  taip pat
  Europos
  priežiūros
  instituciją
  (jungtinis komitetas)
  .
  ESRV turėtų sudaryti EFPIS dalį. |
| --- | --- |

(7)

EFPIS
  turėtų būti
  integruotas
  nacionalinių ir
  Sąjungos
  priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygiu ▐.
  Institucijai turėtų būti suteiktas vadovaujantis vaidmuo priežiūros institucijų kolegijų, kurios prižiūri tarpvalstybines finansų įstaigas, požiūriu ir turi būti nustatyti aiškūs jų priežiūros standartai. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti finansų įstaigoms, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nes jų žlugimas galėtų kelti pavojų Sąjungos finansų sistemos stabilumui, kai nacionalinė institucija nesugeba naudotis savo įgaliojimais.
  Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų įstaigoms ir rinkoms visoje
  Sąjungoje
  skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas.
  Be Institucijos reikėtų
  įsteigti Europos
  priežiūros
  instituciją
  (bankininkystė)
  bei Europos
  priežiūros
  instituciją
  (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  ,
  taip pat
  Europos
  priežiūros
  instituciją
  (jungtinis komitetas)
  .
  ESRV turėtų sudaryti EFPIS dalį.

| (8) | Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (14), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (15), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (16), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų tęsimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis. |
| --- | --- |

(8)

Europos priežiūros
  institucija
  turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB (14), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB (15), ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB (16), ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją
  , įskaitant atitinkamais atvejais vykdomo darbo ir projektų tęsimą
  . Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir
  Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV)
  nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis.

| (9) | ▐ Institucija ▐ turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų įstaigų pobūdį
  .
  Institucija turėtų
  apsaugoti
  viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumas, rinkų ir finansinių produktų skaidrumas ir
  indėlininkų bei investuotojų
  apsauga
  .
  Be to, Institucija turėtų vengti reguliuojamojo arbitražo, užtikrinti visiems vienodas sąlygas
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų įstaigas ir kitus suinteresuotus subjektus, vartotojus ir darbuotojus, naudai.
  Jos užduotis taip pat turėtų būti skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas draudimo, perdraudimo, profesinių pensijų skyrimo ir draudimo tarpininkavimo srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimais. Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė. |
| --- | --- |

(9)

▐ Institucija ▐ turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus
  ir į skirtingą finansų įstaigų pobūdį
  .
  Institucija turėtų
  apsaugoti
  viešąsias vertybes, kaip antai finansų sistemos stabilumas, rinkų ir finansinių produktų skaidrumas ir
  indėlininkų bei investuotojų
  apsauga
  .
  Be to, Institucija turėtų vengti reguliuojamojo arbitražo, užtikrinti visiems vienodas sąlygas
  ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų įstaigas ir kitus suinteresuotus subjektus, vartotojus ir darbuotojus, naudai.
  Jos užduotis taip pat turėtų būti skatinti priežiūros konvergenciją ir konsultuoti ES institucijas draudimo, perdraudimo, profesinių pensijų skyrimo ir draudimo tarpininkavimo srityse, taip pat susijusiais įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimais. Institucijai taip pat turėtų būti suteikta bendros egzistuojančių ir naujų finansinių produktų ir (arba) sandorių rūšių priežiūros atsakomybė.

| (9a) | Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai. |
| --- | --- |

(9a)

Institucija tinkamai atsižvelgia į savo veiklos poveikį konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiai ir naujai Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai.

| (9b) | Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika. |
| --- | --- |

(9b)

Siekiant, kad Institucija įgyvendintų savo tikslus, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas, taip pat administracinė ir finansinė autonomija. Institucijai reikėtų suteikti teisę spręsti, kaip laikomasi įstatymų, ypač susijusių su sistemine ir tarpvalstybine rizika.

| (9c) | Tarptautinės institucijos (toliau - TVF), Finansinio stabilumo taryba (toliau - FSB) ir Tarptautinių atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip finansinių paslaugų sutrikimo riziką, kurią i) sukelia visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai, ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiajam ekonomikos sektoriui. Bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra gali turėti tam tikros reikšmės sisteminiu požiūriu. |
| --- | --- |

(9c)

Tarptautinės institucijos (toliau - TVF), Finansinio stabilumo taryba (toliau - FSB) ir Tarptautinių atsiskaitymų bankas) sisteminę riziką apibrėžė kaip finansinių paslaugų sutrikimo riziką, kurią i) sukelia visos finansų sistemos ar jos dalių darbo trūkumai, ii) kuris gali turėti sunkių neigiamų padarinių realiajam ekonomikos sektoriui. Bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra gali turėti tam tikros reikšmės sisteminiu požiūriu.

| (9d) | Tarpvalstybinė rizika, pasak šių institucijų, apima riziką, kylančią dėl ekonominio disbalanso ar finansinės griūties visoje Europos Sąjungoje arba jos dalyse, dėl kurios galėtų atsirasti rimtų neigiamų padarinių dviejų ar daugiau valstybių narių ūkio subjektų sandoriams, vidaus rinkos veikimui arba ES ar bet kurios valstybės narės viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

(9d)

Tarpvalstybinė rizika, pasak šių institucijų, apima riziką, kylančią dėl ekonominio disbalanso ar finansinės griūties visoje Europos Sąjungoje arba jos dalyse, dėl kurios galėtų atsirasti rimtų neigiamų padarinių dviejų ar daugiau valstybių narių ūkio subjektų sandoriams, vidaus rinkos veikimui arba ES ar bet kurios valstybės narės viešiesiems finansams.

| (10) | 2006 m. gegužės 2 d. Sprendime byloje C-217/04 (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė, kad „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą.“
  Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos

  acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  . |
| --- | --- |

(10)

2006 m. gegužės 2 d. Sprendime byloje C-217/04 (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą) Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismas
  nusprendė, kad „EB 95 straipsnio [dabar SESV 114 straipsnis] formuluotė neleidžia prieiti prie išvados, kad Bendrijos teisės aktų leidėjo priimtos priemonės turi būti skirtos tik valstybėms narėms. Teisės aktų leidėjo manymu, gali pasirodyti esant būtina įsteigti Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą tada, kai neprivalomų papildomų priemonių ir gairių priėmimas atrodo esąs tinkamas siekiant palengvinti šia nuostata paremtų aktų vienodą įgyvendinimą ir taikymą.“
  Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti
  Sąjungos
  taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su
  Sąjungos

  acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis
  SESV 114 straipsniu
  .

| (11) | Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie (17): 1964 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 64/225/EEB dėl įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas apribojimų panaikinimo perdraudimo bei retrocesijos srityse (18), 1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (19), 1973 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 73/240/EEB panaikinanti įsisteigimo laisvės apribojimus vykdant tiesioginį draudimą, išskyrus gyvybės draudimą (20), 1976 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 76/580/EEB iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (21), 1978 m. gegužės 30 d. Tarybos direktyva 78/473/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su Bendrijos bendruoju draudimu, derinimo (22), 1984 m. gruodžio 10 d. Tarybos direktyva 84/641/EEB iš dalies keičianti, pirmiausia dėl pagalbos turistams, Pirmąją direktyvą (73/239/EEB) dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (23), 1987 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 87/344/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su teisinių išlaidų draudimu, derinimo (24), 1988 m. birželio 22 d. Antroji Tarybos direktyva 88/357/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo, apibrėžianti nuostatas, padedančias veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas, ir iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB (25), 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo ((trečioji ne gyvybės draudimo Direktyva) (26), 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/78/EB dėl draudimo įmonių papildomos priežiūros draudimo grupėje (27), 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo (28), 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (29), 2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (30) ir 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (31). |
| --- | --- |

(11)

Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie (17): 1964 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 64/225/EEB dėl įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas apribojimų panaikinimo perdraudimo bei retrocesijos srityse (18), 1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (19), 1973 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 73/240/EEB panaikinanti įsisteigimo laisvės apribojimus vykdant tiesioginį draudimą, išskyrus gyvybės draudimą (20), 1976 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 76/580/EEB iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (21), 1978 m. gegužės 30 d. Tarybos direktyva 78/473/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su Bendrijos bendruoju draudimu, derinimo (22), 1984 m. gruodžio 10 d. Tarybos direktyva 84/641/EEB iš dalies keičianti, pirmiausia dėl pagalbos turistams, Pirmąją direktyvą (73/239/EEB) dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (23), 1987 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 87/344/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su teisinių išlaidų draudimu, derinimo (24), 1988 m. birželio 22 d. Antroji Tarybos direktyva 88/357/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo, apibrėžianti nuostatas, padedančias veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas, ir iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB (25), 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo ((trečioji ne gyvybės draudimo Direktyva) (26), 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/78/EB dėl draudimo įmonių papildomos priežiūros draudimo grupėje (27), 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo (28), 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (29), 2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (30) ir 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (31).

| (12) | Galiojantys
  Europos Sąjungos
  teisės aktai, kuriais reglamentuojama šio reglamento apimama sritis, taip pat yra šie: 2002 m. gruodžio 16 d. Direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (32),
  2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (33), 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros (34), ir atitinkamos šių teisės aktų dalys
  : 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (35), ▐ 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (36)

  ir 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (37). |
| --- | --- |

(12)

Galiojantys
  Europos Sąjungos
  teisės aktai, kuriais reglamentuojama šio reglamento apimama sritis, taip pat yra šie: 2002 m. gruodžio 16 d. Direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (32),
  2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (33), 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros (34), ir atitinkamos šių teisės aktų dalys
  : 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (35), ▐ 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (36)

  ir 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (37).

| (12a) | Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį indėlių garantijų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į indėlininkus visoje Sąjungoje. Indėlių garantijų sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios indėlių garantijų sistemos ir jos operatoriaus atžvilgiu. Įsteigus Europos indėlių garantijų fondą, turėtų būti peržiūrėtas Institucijos vaidmuo. |
| --- | --- |

(12a)

Pageidautina, kad Institucija remtų nuoseklų požiūrį indėlių garantijų srityje, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir nešališkas požiūris į indėlininkus visoje Sąjungoje. Indėlių garantijų sistemoms taikoma priežiūra jų valstybėse narėse, o ne reguliavimo priežiūra, tad būtų tinkama, kad Institucija galėtų naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą pačios indėlių garantijų sistemos ir jos operatoriaus atžvilgiu. Įsteigus Europos indėlių garantijų fondą, turėtų būti peržiūrėtas Institucijos vaidmuo.

| (13) | Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus techninius
  reguliavimo
  finansinių paslaugų srities standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą draudėjų, kitų naudos gavėjų ir vartotojų apsaugą visoje
  Sąjungoje
  . Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga.
  Šiuos techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus pagal SESV 290 straipsnį turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. |
| --- | --- |

(13)

Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus techninius
  reguliavimo
  finansinių paslaugų srities standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą draudėjų, kitų naudos gavėjų ir vartotojų apsaugą visoje
  Sąjungoje
  . Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga.
  Šiuos techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus pagal SESV 290 straipsnį turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį.

| (14) | Techninių reguliavimo standartų projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija kasdien atidžiai seka ir yra susipažinusi su finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, reguliavimo standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir paspartintą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas. |
| --- | --- |

(14)

Techninių reguliavimo standartų projektus būtų leidžiama iš dalies keisti tik labai ribotomis ir ypatingomis sąlygomis ir tik tuo atveju, jeigu Institucija kasdien atidžiai seka ir yra susipažinusi su finansų rinkų veikimu. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, reguliavimo standartų projektai būtų nesuderinami su Sąjungos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Komisija neturėtų keisti Institucijos parengtų techninių standartų turinio iš anksto to nesuderinusi su Institucija. Siekiant užtikrinti sklandų ir paspartintą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas.

| (14a) | Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisiškai privalomus Sąjungos aktus. Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. |
| --- | --- |

(14a)

Kaip nurodoma SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisiškai privalomus Sąjungos aktus. Nustatant techninius reguliavimo ir įgyvendinimo standartus reikia atsižvelgti į proporcingumo principą, t. y. pagal šiuos standartus nustatyti reikalavimai turėtų būti proporcingi dėl susijusios finansų įstaigos veiklos atsirandančios rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui.

| (15) | Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti neprivalomas gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo techninių
  reguliavimo
  standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos,
  siekiant skaidrumo rinkos dalyvių atžvilgiu
  ,
  paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų. |
| --- | --- |

(15)

Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti neprivalomas gaires ir rekomendacijas dėl
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo techninių
  reguliavimo
  standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos,
  siekiant skaidrumo rinkos dalyvių atžvilgiu
  ,
  paskelbti
  priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų.

| (16) | Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo
  , veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų įstaigų konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai. |
| --- | --- |

(16)

Tinkamo ir išsamaus
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo,
  skaidrumo
  , veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų įstaigų konkurencijos
  Sąjungoje
  sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų teisės aktų
  netaikymo
  ar neteisingo ▐ taikymo atvejus
  , kurie laikomi Sąjungos teisės aktų pažeidimu.
  Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose
  Sąjungos
  teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai.

| (17) | Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygiu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko
  Sąjungos
  teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisijai turėtų būti suteikta teisė atsižvelgiant į Institucijos rekomendaciją pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, būtinų, kad būtų užtikrintas Europos Sąjungos teisės aktų laikymasis
  . |
| --- | --- |

(17)

Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygiu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko
  Sąjungos
  teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų rekomendaciją.
  Jei kompetentinga nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijų, Komisijai turėtų būti suteikta teisė atsižvelgiant į Institucijos rekomendaciją pateikti oficialią nuomonę ir pareikalauti iš kompetentingos institucijos imtis veiksmų, būtinų, kad būtų užtikrintas Europos Sąjungos teisės aktų laikymasis
  .

| (18) | Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  . |
| --- | --- |

(18)

Jeigu nacionalinė institucija
  per Institucijos nustatytą terminą
  nesilaiko rekomendacijos,
  Institucija nedelsdama
  turėtų ▐ priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą
  Sąjungos
  teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal
  SESV 258 straipsnį
  .

| (19) | Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija nesilaiko jai skirtų
  oficialių nuomonių
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo. |
| --- | --- |

(19)

Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija nesilaiko jai skirtų
  oficialių nuomonių
  ir kai
  Sąjungos
  teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius ar būsimus ES reglamentus.
  Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba laukia Komisijos 2010 m. programos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Kapitalo reikalavimų direktyvos atnaujinimo.

| (20) | Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei padėčiai nustatyti turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba, Europos Parlamentas ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba arba Europos priežiūros institucijos mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turėtų kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų
  Sąjungos
  lygiu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti.
  Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas opus, įgaliojimai kritinei padėčiai nustatyti turėtų būti suteikti Komisijai jos iniciatyva arba jeigu to reikalauja Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba, Europos Parlamentas ar Institucija. Tuo atveju, jeigu Europos Parlamentas, Taryba, Europos sisteminės rizikos valdyba arba Europos priežiūros institucijos mano, kad tikėtina, jog gali atsirasti kritinė padėtis, jie turėtų kreiptis į Komisiją. Itin svarbu, kad tai būtų daroma laikantis konfidencialumo principo. Jeigu Komisija nustato, kad susidarė kritinė padėtis, ji apie tai turėtų tinkamai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą.

| (21) | Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį nacionalinės priežiūros institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija turėtų prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Sąjungos teisės aktų srityse. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį nacionalinės priežiūros institucijos galėtų susitarti.
  Jeigu nepavyksta susitarti, Institucija turėtų prašyti atitinkamų kompetentingų institucijų imtis konkrečių veiksmų arba susilaikyti nuo veiksmų siekiant išspręsti klausimą ir užtikrinti ES teisės aktų laikymąsi; jos sprendimas turėtų būti privalomas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Sąjungos teisės aktų srityse.

| (21a) | Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas. |
| --- | --- |

(21a)

Krizė parodė, kad neužtenka vien tik nacionalinių institucijų, kurių jurisdikcija baigiasi ties nacionaline siena, bendradarbiavimo siekiant prižiūrėti tarpvalstybiniu mastu veikiančias finansų įstaigas.

| (21b) | Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (toliau - Turnerio ataskaita). |
| --- | --- |

(21b)

Be to „dabartinė tvarka, apimanti teises steigti filialus, kilmės šalies vykdoma priežiūra ir vien tik nacionalinis indėlių draudimas nėra tinkamas būsimo Europos tarpvalstybinės mažmeninės bankininkystės reglamentavimo ir priežiūros pagrindas“ (toliau - Turnerio ataskaita).

| (21c) | Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“. |
| --- | --- |

(21c)

Kaip apibendrinama Turnerio ataskaitoje: „veiksmingesnės procedūros įmanomos padidinus nacionalinius įgaliojimus, o tai reikštų uždaresnę bendrąją rinką, arba užtikrinus didesnę Europos integraciją“.

| (21d) | Priėmus sprendimą nacionaliniu mastu priimančioji šalis turėtų teisę įpareigoti užsienio įstaigas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo
  . |
| --- | --- |

(21d)

Priėmus sprendimą nacionaliniu mastu priimančioji šalis turėtų teisę įpareigoti užsienio įstaigas veikti tik per pavaldžiąsias įmones, o ne per filialus, ir prižiūrėti jų šalyje veikiančių bankų kapitalą ir likvidumą, ir dėl to padaugėtų protekcionizmo
  .

| (21e) | Pagal vadinamąjį europinį sprendimą Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra. |
| --- | --- |

(21e)

Pagal vadinamąjį europinį sprendimą Institucija būtų įtvirtinta priežiūros institucijų kolegijoje ir būtų griežtinama sisteminę riziką keliančių finansų įstaigų priežiūra.

| (22) | Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliuojamojo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema. |
| --- | --- |

(22)

Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų
  imtis vadovaujamojo vaidmens ir
  visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti
  Sąjungos
  teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.
  Kaip nurodoma J. de Larosière‘o ataskaitoje, būtina vengti konkurencijos iškraipymų ir reguliuojamojo arbitražo, kurio priežastis yra skirtingos priežiūros praktikos, kadangi jie galėtų pakenkti finansų stabilumui, be kita ko, dėl to, kad skatina finansinę veiklą perkelti į šalis, kuriose vykdoma mažiau griežta priežiūra. Priežiūros sistema turi būti suvokiama kaip teisinga ir subalansuota sistema.

| (22a) | Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, kadangi joms žlugus galėtų kilti pavojus Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir neigiamas poveikis realiajam ekonomikos sektoriui
  . |
| --- | --- |

(22a)

Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų sustiprinti finansų įstaigų, kurios atitinka sisteminės rizikos kriterijus, priežiūrą, kadangi joms žlugus galėtų kilti pavojus Sąjungos finansų sistemos stabilumui ir neigiamas poveikis realiajam ekonomikos sektoriui
  .

| (22b) | Sisteminė rizika turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus FST, TVF, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai. |
| --- | --- |

(22b)

Sisteminė rizika turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į tarptautinius standartus, ypač į nustatytus FST, TVF, Tarptautinės draudimo priežiūros sąjungos ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20). Nustatant sisteminę riziką dažniausiai naudojami kriterijai – tarpusavio sąveika, pakeičiamumas ir sutartiniai veiksmai.

| (22c) | Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière'o ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos krizėms, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos), valdyti. |
| --- | --- |

(22c)

Turėtų būti sukurta sistema siekiant stabilizuoti arba nutraukti sunkumus patiriančių įstaigų veiklą, nes „akivaizdu, kad bankų krizės metu vyriausybė ir visa visuomenė itin rizikuoja, kadangi dėl tokios situacijos gali kilti pavojus finansų stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui“ (J. de Larosière'o ataskaita). Komisija turėtų pateikti tinkamų pasiūlymų dėl naujos finansų krizės valdymo sistemos sukūrimo. Pagrindiniai krizės valdymo elementai – bendras taisyklių rinkinys ir finansinės sprendimo priemonės (vykdomosios ir finansavimo priemonės, skirtos krizėms, kurias patiria didelės, tarpvalstybinės ir (arba) tarpusavyje susijusios įstaigos), valdyti.

| (22d) | Siekiant užtikrinti tarpvalstybinių finansų įstaigų bendrą atsakomybę, apsaugoti Europos draudėjų interesus ir sumažinti su sistemine finansų krize susijusias mokesčių mokėtojų išlaidas, įsteigiamas Europos finansų apsaugos fondas (toliau – Fondas). Europos indėlių garantijų sistema (Fondas) turėtų būti sukuriama siekiant finansuoti tvarkingo likvidavimo ir atkuriamąsias intervencijas blogoje padėtyje atsidūrusiose tarpvalstybinėse finansų įstaigose, kurios galėtų paveikti Sąjungos bendros finansų rinkos stabilumą, ir įtraukti tokių intervencijų išlaidas, jei jų įnašas į nacionalines indėlių garantijų sistemas nėra pakankamas. Fondas turėtų būti finansuojamas lėšomis, kurias sudaro tų institucijų įnašai, Fondo vertybinių popierių emisijos būdu gautos lėšos arba išskirtinėmis aplinkybėmis įnašai nukentėjusių valstybių narių, mokėti pagal iš anksto sutartus kriterijus (peržiūrėtas Susitarimo memorandumas). Šie įnašai į Fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalines indėlių garantijų sistemas. |
| --- | --- |

(22d)

Siekiant užtikrinti tarpvalstybinių finansų įstaigų bendrą atsakomybę, apsaugoti Europos draudėjų interesus ir sumažinti su sistemine finansų krize susijusias mokesčių mokėtojų išlaidas, įsteigiamas Europos finansų apsaugos fondas (toliau – Fondas). Europos indėlių garantijų sistema (Fondas) turėtų būti sukuriama siekiant finansuoti tvarkingo likvidavimo ir atkuriamąsias intervencijas blogoje padėtyje atsidūrusiose tarpvalstybinėse finansų įstaigose, kurios galėtų paveikti Sąjungos bendros finansų rinkos stabilumą, ir įtraukti tokių intervencijų išlaidas, jei jų įnašas į nacionalines indėlių garantijų sistemas nėra pakankamas. Fondas turėtų būti finansuojamas lėšomis, kurias sudaro tų institucijų įnašai, Fondo vertybinių popierių emisijos būdu gautos lėšos arba išskirtinėmis aplinkybėmis įnašai nukentėjusių valstybių narių, mokėti pagal iš anksto sutartus kriterijus (peržiūrėtas Susitarimo memorandumas). Šie įnašai į Fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalines indėlių garantijų sistemas.

| (22e) | Europos draudimo ir profesinių pensijų stabilumo fondas įsteigiamas siekiant finansuoti finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, tvarkingo likvidavimo arba gelbėjimo intervencijas, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė bendros Sąjungos finansų rinkos finansiniam stabilumui
  .
  Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų draudimo ir profesinių pensijų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į Fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus. |
| --- | --- |

(22e)

Europos draudimo ir profesinių pensijų stabilumo fondas įsteigiamas siekiant finansuoti finansų įstaigų, kurios patiria sunkumų, tvarkingo likvidavimo arba gelbėjimo intervencijas, jei dėl šių įstaigų padėties galėtų kilti grėsmė bendros Sąjungos finansų rinkos finansiniam stabilumui
  .
  Fondas turėtų būti finansuojamas iš atitinkamų draudimo ir profesinių pensijų sektoriaus įnašų. Šie įnašai į Fondą turėtų pakeisti įnašus, mokėtus į nacionalinius panašaus pobūdžio fondus.

| (23) | Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Sąjungos lygiu,
  tenkančią naštą.
  Šiame
  reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti
  Institucijos arba kitos nacionalinės priežiūros institucijos
  vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms lengviau sudaryti perdavimo susitarimus
  ir turėtų prižiūrėti šią veiklą
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Institucija turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su užduočių ir pareigų perdavimu ir perdavimo susitarimais. |
| --- | --- |

(23)

Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms
  , ypač toms finansų įstaigoms, kurios veikia ne Sąjungos lygiu,
  tenkančią naštą.
  Šiame
  reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, –
  turėtų
  galėti
  Institucijos arba kitos nacionalinės priežiūros institucijos
  vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas
  būtų
  tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose
  Sąjungos
  teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms lengviau sudaryti perdavimo susitarimus
  ir turėtų prižiūrėti šią veiklą
  . Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.
  Institucija turėtų nustatyti ir skleisti pažangiąją patirtį, susijusią su užduočių ir pareigų perdavimu ir perdavimo susitarimais.

| (24) | Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Europos Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus. |
| --- | --- |

(24)

Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje
  Europos Sąjungoje
  , siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus.

| (25) | Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai ir pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai. |
| --- | --- |

(25)

Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumą.
  Tarpusavio vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai ir pažangiausia patirtis turėtų būti nustatyta ir taip pat skelbiama viešai.

| (26) | Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Europos Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp nacionalinių priežiūros institucijų srautui. |
| --- | --- |

(26)

Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą
  Europos Sąjungos
  priežiūros institucijų atsaką, visų pirma
  skirtą
  sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui
  užtikrinti
  . Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo
  EFPIS
  funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp nacionalinių priežiūros institucijų srautui.

| (27) | Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygiu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje pradėti
  ir koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygiu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama informuoti apie savo pareigų vykdymą, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę. |
| --- | --- |

(27)

Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygiu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir
  ESRV
  . Institucija taip pat turėtų visoje
  Sąjungoje pradėti
  ir koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygiu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.
  Siekdama informuoti apie savo pareigų vykdymą, Institucija turėtų atlikti ekonominę rinkų ir galimų rinkos pokyčių poveikio analizę.

| (28) | Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų
  atstovauti Europos Sąjungai palaikant
  dialogą ir bendradarbiavimą su
  trečiųjų šalių
  priežiūros institucijomis.

| (29) | Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2006/48/EB. |
| --- | --- |

(29)

Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 2006/48/EB.

| (30) | Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimo priežiūra susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų įstaigų įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų
  , ir atsižvelgti į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  kaip paskutinę priemonę
  Institucija turėtų būti suteikta
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai
  finansų įstaigoms
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia tokios informacijos arba negali jos laiku pateikti. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas. |
| --- | --- |

(30)

Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną
  su rizikos ribojimo priežiūra susijusią
  informaciją. Siekiant vengti finansų įstaigų įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų
  , ir atsižvelgti į jau turimą statistiką
  . Tačiau
  kaip paskutinę priemonę
  Institucija turėtų būti suteikta
  galimybę pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą suteikti informaciją
  tiesiogiai
  finansų įstaigoms
  , kai nacionalinė kompetentinga institucija laiku nepateikia tokios informacijos arba negali jos laiku pateikti. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.
  Šiuo atveju svarbu parengti bendras ataskaitų teikimo formas.

| (30a) | Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiami 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (38) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (39). |
| --- | --- |

(30a)

Informacijos rinkimo priemonės neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teisinei sistemai statistikos srityje. Todėl šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiami 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (38) ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (39).

| (31) | Siekiant užtikrinti, kad
  ESRV
  veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir
  ESRV
  glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir ESRV
  turėtų
  tarpusavyje
  dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias
  ESRV
  skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų pasirūpinti, kad
  , jeigu reikia,
  būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

(31)

Siekiant užtikrinti, kad
  ESRV
  veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir
  ESRV
  glaudžiai bendradarbiautų. Institucija
  ir ESRV
  turėtų
  tarpusavyje
  dalytis visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias
  ESRV
  skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų pasirūpinti, kad
  , jeigu reikia,
  būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų.

| (32) | ▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotais subjektais
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires arba rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, tam tikslui turėtų būti suformuota Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotų subjektų grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujamos
  Sąjungos
  draudimo ir perdraudimo įmonės, taip pat profesinių pensijų fondai (įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeniniai draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų paslaugų naudotojai, įskaitant MVĮ. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotų subjektų grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

(32)

▐ Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotais subjektais
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių.
  Prieš priimdama reguliavimo standartų projektus, gaires arba rekomendacijas Institucija turėtų atlikti poveikio tyrimą.
  Siekiant veiksmingumo, tam tikslui turėtų būti suformuota Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotų subjektų grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujamos
  Sąjungos
  draudimo ir perdraudimo įmonės, taip pat profesinių pensijų fondai (įskaitant atitinkamus institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis),
  profesinės sąjungos, mokslininkai,
  vartotojai ir kiti mažmeniniai draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų paslaugų naudotojai, įskaitant MVĮ. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotų subjektų grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar
  Sąjungos
  teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje.

| (32a) | Ne pelno organizacijos, palyginti su gerai finansuojamais ir gerus ryšius turinčiais sektoriaus atstovais, atlieka menką vaidmenį diskusijose dėl finansinių paslaugų ateities, taip pat ir priimant atitinkamus sprendimus. Ši nepalanki padėtis turėtų būti ištaisyta tinkamai finansuojant jų atstovus suinteresuotų subjektų grupėje. |
| --- | --- |

(32a)

Ne pelno organizacijos, palyginti su gerai finansuojamais ir gerus ryšius turinčiais sektoriaus atstovais, atlieka menką vaidmenį diskusijose dėl finansinių paslaugų ateities, taip pat ir priimant atitinkamus sprendimus. Ši nepalanki padėtis turėtų būti ištaisyta tinkamai finansuojant jų atstovus suinteresuotų subjektų grupėje.

| (33) | Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą krizių
  atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskiras finansiškai silpnas finansų įstaigas ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuodami atsižvelgiant į Ekonominės ir pinigų sąjungos sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų įstaigos stabilumui, neturėtų daryti
  didelės
  neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(33)

Siekiant
  užtikrinti koordinuotą krizių valdymą ir
  išsaugoti finansinį stabilumą krizių
  atvejais
  , visų pirma siekiant stabilizuoti atskiras finansiškai silpnas finansų įstaigas ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms.
  Jų veiksmai turėtų būti glaudžiai koordinuodami atsižvelgiant į Ekonominės ir pinigų sąjungos sistemą ir principus.
  Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų įstaigos stabilumui, neturėtų daryti
  didelės
  neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu.

| (33a) | Per trejus metus nuo reglamento, kuriuo nustatomas toks mechanizmas, įsigaliojimo dienos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų Sąjungos lygiu nustatyti aiškias ir patikimas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinamas valstybių narių naudojimasis apsaugos sąlyga. |
| --- | --- |

(33a)

Per trejus metus nuo reglamento, kuriuo nustatomas toks mechanizmas, įsigaliojimo dienos Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, turėtų Sąjungos lygiu nustatyti aiškias ir patikimas gaires, kada valstybės narės naudojasi apsaugos priemone. Pagal tas gaires turėtų būti vertinamas valstybių narių naudojimasis apsaugos sąlyga.

| (33b) | Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip ir Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Institucija, bendradarbiaudama su Komisija, turėtų nustatyti tolesnes priemones, kurių reikia imtis. |
| --- | --- |

(33b)

Jei, nepažeidžiant ypatingos valstybių narių atsakomybės krizių atvejais, valstybė narė nusprendžia naudotis apsaugos priemone, ji turėtų informuoti Europos Parlamentą tuo pačiu metu, kaip ir Instituciją, Tarybą ir Komisiją. Be to, valstybė narė turėtų paaiškinti apsaugos priemonės naudojimo priežastis. Institucija, bendradarbiaudama su Komisija, turėtų nustatyti tolesnes priemones, kurių reikia imtis.

| (34) | Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį. |
| --- | --- |

(34)

Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą
  Sąjungos
  teisės dalį.

| (35) | Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos,
  ESRV
  , Europos centrinio banko
  , Europos priežiūros institucijos (bankininkystė) ir Europos priežiūros institucijos (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais,
  būtų
  tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė. |
| --- | --- |

(35)

Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos,
  ESRV
  , Europos centrinio banko
  , Europos priežiūros institucijos (bankininkystė) ir Europos priežiūros institucijos (vertybiniai popieriai ir rinkos)
  atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik
  Sąjungos
  interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su
  reguliavimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais,
  būtų
  tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta
  SESV 16 straipsnyje
  , o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė.

| (35a) | Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma, remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai, nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma, remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima grupių priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas galėtų būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(35a)

Paprastai stebėtojų taryba turėtų priimti sprendimus paprasta balsų dauguma, remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau priimant aktus, susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotos balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje, SESV ir prie jų pridėtame Protokole (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų, nešališka grupė, sudaryta iš narių, kurie nėra nesutarimo šalimis esančių kompetentingų institucijų atstovai, nėra suinteresuoti konfliktu ir neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. Turėtų būti užtikrinta tinkamai proporcinga grupės sudėtis. Grupės priimtą sprendimą turėtų patvirtinti stebėtojų taryba paprasta balsų dauguma, remdamasi principu „kiekvienam po vieną balsą“. Tačiau sprendimų, kuriuos priima grupių priežiūros institucija, atžvilgiu grupės pasiūlytas sprendimas galėtų būti atmestas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

| (36) | Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(36)

Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą.

| (37) | Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto
  atviro konkurso
  ,
  išrenka
  Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti. |
| --- | --- |

(37)

Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį
  iš trumpo sąrašo, sudaryto po Komisijos surengto
  atviro konkurso
  ,
  išrenka
  Europos Parlamentas
  . Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

| (38) | Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose, tų institucijų veiklą turėtų kruopščiai koordinuoti Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas
  (toliau - Jungtinis komitetas)
  , ir jos, jei tinkama, turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. ▐ Jungtinis komitetas
  turėtų koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Kai tinka, aktus, taip pat patenkančius į Europos
  priežiūros (bankininkystės) institucijos
  ar Europos
  priežiūros (vertybinių popierių ir rinkų) institucijos
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai. |
| --- | --- |

(38)

Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose, tų institucijų veiklą turėtų kruopščiai koordinuoti Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas
  (toliau - Jungtinis komitetas)
  , ir jos, jei tinkama, turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. ▐ Jungtinis komitetas
  turėtų koordinuoti trijų Europos priežiūros institucijų veiklą, susijusią su finansiniais konglomeratais
  . Kai tinka, aktus, taip pat patenkančius į Europos
  priežiūros (bankininkystės) institucijos
  ar Europos
  priežiūros (vertybinių popierių ir rinkų) institucijos
  kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.
  Jungtiniam komitetui 12 mėnesių rotacijos principu turėtų pirmininkauti trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai. Jungtinio komiteto pirmininkas turėtų būti Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojas. Siekiant, kad visos trys Europos priežiūros institucijos neformaliai keistųsi informacija ir formuotų bendrą kultūrinį požiūrį, Jungtinis komitetas turėtų turėti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų trijų Europos priežiūros institucijų deleguoti darbuotojai.

| (39) | Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui. |
| --- | --- |

(39)

Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui.

| (40) | Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (40) (IIA) 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija.
  Turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui turėtų būti taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra. |
| --- | --- |

(40)

Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
  Remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (40) (IIA) 47 punktu, Europos Sąjungos skiriamam Institucijos finansavimui turi pritarti biudžeto valdymo institucija.
  Turėtų būti taikoma
  Sąjungos
  biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.
  Visam biudžetui turėtų būti taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra.

| (41) | Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (41). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (42). |
| --- | --- |

(41)

Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (41). Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (42).

| (42) | Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (43). |
| --- | --- |

(42)

Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (43).

| (43) | Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle
  , konfidencialumui turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  . |
| --- | --- |

(43)

Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
  Informacijos, kuri yra prieinama Institucijai ir
  kuria keičiamasi tinkle
  , konfidencialumui turėtų būti taikomos griežtos ir veiksmingos konfidencialumo taisyklės
  .

| (44) | Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (44) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (45), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais. |
| --- | --- |

(44)

Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (44) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (45), kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais.

| (45) | Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (46). |
| --- | --- |

(45)

Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (46).

| (46) | Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  . |
| --- | --- |

(46)

Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys
  Sąjunga
  .

| (47) | Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti draudėjus ir kitus naudos gavėjus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomų veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygiu, laikydamasi
  Europos Sąjungos
  Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Europos Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nuodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi šio reglamento tikslų, t.y. gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti draudėjus ir kitus naudos gavėjus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomų veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti
  Sąjungos
  lygiu, laikydamasi
  Europos Sąjungos
  Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo,
  Europos Sąjunga
  gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nuodytiems tikslams pasiekti.

| (48) | Institucija perima visas dabartines Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto
  (toliau - CEIOPS)
  užduotis ir įgaliojimus, todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/79/EB, kuriuo įsteigiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 716/2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (47), turėtų būti atitinkamai pakeistas. |
| --- | --- |

(48)

Institucija perima visas dabartines Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto
  (toliau - CEIOPS)
  užduotis ir įgaliojimus, todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/79/EB, kuriuo įsteigiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 716/2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (47), turėtų būti atitinkamai pakeistas.

| (49) | Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo
  CEIOPS
  , |
| --- | --- |

(49)

Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo
  CEIOPS
  ,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ

I   SKYRIUS

STEIGIMAS IR TEISINIS STATUSAS

1 straipsnis

Steigimas ir veiksmų mastas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama Europos
  priežiūros
  institucija (
  Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  , toliau – Institucija).

2.   Institucija
  patenka į reglamento sritį ir
  veikia laikydamasi
  Direktyvos Nr. 2009/138/EB
  , Direktyvos Nr. 2002/92/EB, Direktyvos Nr. 2003/41/EB, Direktyvos Nr. 2002/87/EB, Direktyvų 2005/60/EB ir 2002/65/EB
  atitinkamų dalių taikymo srityje, kai šie teisės aktai taikomi draudimo ir perdraudimo bendrovėms
  ,
  už profesinių pensijų skyrimą atsakingoms institucijoms ir draudimo tarpininkams ir kompetentingoms juos prižiūrinčioms institucijoms
  , įskaitant visas šiais teisės aktais grindžiamas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, ir bet kokio kito
  Europos Sąjungos įstatymo galią turinčio teisės akto
  , kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje.

2a.
     
  Institucija taip pat veikia draudimo ir perdraudimo bendrovių, už profesinių pensijų skyrimą atsakingų institucijų ir draudimo tarpininkų veiklose srityje, įskaitant įmonių valdymo, audito ir finansinės atskaitomybės klausimus, jei šie Institucijos veiksmai yra būtini 2 dalyje nurodytų teisės aktų veiksmingam ir nuosekliam taikymui užtikrinti.

3.   Šio reglamento nuostatos nepažeidžia Komisijos įgaliojimų, visų pirma suteiktų pagal
  SESV 258 straipsnį
  , užtikrinti atitiktį
  Sąjungos
  teisei.

4.   Institucijos tikslas –
  apsaugoti viešąjį interesą prisidedant prie trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio finansų sistemos stabilumo ir veiksmingumo ir Sąjungos ekonomiką, jos piliečius ir verslą
  .
  Institucija
  turi padėti:

| i) | gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma
  patikimą
  veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį,
  ▐ |
| --- | --- |

i)

gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma
  patikimą
  veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį,

▐

| iii) | užtikrinti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir tolygų veikimą,
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir tolygų veikimą,

▐

| v) | stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą; |
| --- | --- |

v)

stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą;

| va) | išvengti reguliuojamojo arbitražo ir prisidėti prie vienodų konkurencijos sąlygų, |
| --- | --- |

va)

išvengti reguliuojamojo arbitražo ir prisidėti prie vienodų konkurencijos sąlygų,

| vb) | užtikrinti, kad paskolų ėmimas ir kitos rizikos būtų tinkamai reguliuojamos ir prižiūrimos ir |
| --- | --- |

vb)

užtikrinti, kad paskolų ėmimas ir kitos rizikos būtų tinkamai reguliuojamos ir prižiūrimos ir

| vc) | prisidėti prie vartotojų apsaugos didinimo
  . |
| --- | --- |

vc)

prisidėti prie vartotojų apsaugos didinimo
  .

Šiems tikslams
  pasiekti Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų
  2 straipsnyje
  minėtų
  Europos Sąjungos teisės aktų
  taikymą, skatindama priežiūros konvergenciją ir teikdama nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai
  ir atlikdama ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslų.

5.   
  Institucija, atlikdama pagal šį reglamentą pavestas užduotis, itin daug dėmesio skiria sisteminei rizikai, kurią kelia įstaigos, kurių nesėkmė gali pakenkti finansų sistemos veiklai arba realiai ekonomikos padėčiai.

Institucija, atlikdama savo užduotis, veikia nepriklausomai ir objektyviai, paisydama vien tik Sąjungos interesų.

▐

1a straipsnis

Europos finansų priežiūros institucijų sistema

1.
     
  Institucija yra dalis Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (toliau – EFPIS). Pagrindinis EFPIS tikslas – užtikrinti, kad finansų sektoriui taikomos taisyklės būtų tinkamai įgyvendinamos siekiant išsaugoti finansinį stabilumą, užtikrinti pasitikėjimą visa finansų sistema ir pakankamą finansinių paslaugų gavėjų apsaugą.

2.
     
  Europos finansų priežiūros sistemą sudaro:

| a) | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

a)

Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) – Reglamente (ES) Nr. .../2010 (ESRV) ir šiame reglamente nurodytoms užduotims atlikti;

| b) | Institucija; |
| --- | --- |

b)

Institucija;

| c) | Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės priežiūros instituciją), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI]; |
| --- | --- |

c)

Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės priežiūros instituciją), įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI];

| d) | Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų priežiūros instituciją), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EVPRI]. |
| --- | --- |

d)

Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų priežiūros instituciją), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].

| e) | Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (Jungtinis komitetas); |
| --- | --- |

e)

Europos priežiūros institucija (Jungtinis komitetas) – 40 ir 43 straipsniuose nustatytoms užduotims atlikti (Jungtinis komitetas);

| f) | institucijos valstybėse narėse, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 2 straipsnio 2 dalyje, Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI]; |
| --- | --- |

f)

institucijos valstybėse narėse, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 2 straipsnio 2 dalyje, Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamente (ES) Nr. .../2010 [EVPRI];

| g) | Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti. |
| --- | --- |

g)

Komisija – 7 ir 9 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti.

3.
     
  Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su Europos sisteminės rizikos valdyba, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) ir Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) per Jungtinį komitetą, užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose ir formuoja bendras pozicijas finansinių konglomeratų priežiūros srityje ir kitais visus sektorius apimančiais klausimais.

4.
     
  Vadovaujantis nuoširdaus bendradarbiavimo principu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, EFPIS priklausančios šalys bendradarbiauja pasitikėdamos ir visapusiškai gerbdamos vienos kitas, visų pirma, užtikrindamos, kad tarpusavyje būtų keičiamasi tinkama ir patikima informacija.

5.
     
  Tos priežiūros institucijos, kurios priklauso EFPIS, įpareigotos vykdyti Sąjungoje veikiančių finansų įstaigų priežiūrą pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus įstatymo galią turinčius teisės aktus.

1 b straipsnis

Atskaitingumas Europos Parlamentui

1a straipsnio 2 dalyje nurodytos institucijos atskaitingos Europos Parlamentui.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| (1) | finansų įstaigos – ▐ įmonės,
  subjektai ir fiziniai bei juridiniai asmenys, kuriems taikomi kurie nors iš 1 straipsnio 2 dalyje minėtų įstatymo galią turinčių teisės aktų, jei atsižvelgiant į Direktyvą 2005/60/EB į „finansų įstaigos“ apibrėžtį įeina draudimo kompanijos ir draudimo tarpininkai, kaip apibrėžta šioje direktyvoje
  ; |
| --- | --- |

(1)

finansų įstaigos – ▐ įmonės,
  subjektai ir fiziniai bei juridiniai asmenys, kuriems taikomi kurie nors iš 1 straipsnio 2 dalyje minėtų įstatymo galią turinčių teisės aktų, jei atsižvelgiant į Direktyvą 2005/60/EB į „finansų įstaigos“ apibrėžtį įeina draudimo kompanijos ir draudimo tarpininkai, kaip apibrėžta šioje direktyvoje
  ;

| (2) | kompetentingos
  institucijos:








  i) | priežiūros institucijos, kaip apibrėžta Direktyvoje 2009/138/EB ir kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Direktyvose 2003/41/EB ir 2002/92/EB; |
| --- | --- | --- |

(2)

kompetentingos
  institucijos:

i)

priežiūros institucijos, kaip apibrėžta Direktyvoje 2009/138/EB ir kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Direktyvose 2003/41/EB ir 2002/92/EB;

| ii) | Taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB kompetentingos institucijos įgaliotos užtikrinti, kad 1 dalyje apibrėžtos finansų įstaigos laikytųsi tų direktyvų reikalavimų. |
| --- | --- |

ii)

Taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB kompetentingos institucijos įgaliotos užtikrinti, kad 1 dalyje apibrėžtos finansų įstaigos laikytųsi tų direktyvų reikalavimų.

3 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Institucija yra juridinio asmens statusą turinti
  Europos Sąjungos
  įstaiga.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Institucija naudojasi plačiausiu veiksnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti juo ir būti teismo proceso šalis.

3.   Institucijai atstovauja pirmininkas.

4 straipsnis

Sudėtis

Instituciją sudaro:

| (1) | stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

(1)

stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis;

| (2) | valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

(2)

valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis;

| (3) | pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

(3)

pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis;

| (4) | vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

(4)

vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis;

| (5) | apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis. |
| --- | --- |

(5)

apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis.

5 straipsnis

Pagrindinė buveinė

Institucijos pagrindinė buveinė yra Frankfurte.

Ji gali turėti atstovybes svarbiausiuose Europos Sąjungos finansiniuose centruose.

II   SKYRIUS

INSTITUCIJOS UŽDUOTYS IR ĮGALIOJIMAI

6 straipsnis

Institucijos užduotys ir įgaliojimai

1.   Institucijai keliamos šios užduotys:

| a) | prisidėti rengiant aukštos kokybės bendruosius
  techninius
  reguliavimo ir
  techninius
  priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Europos Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas
  bei techninių reguliavimo ir techninių įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais
  įstatymo galią turinčiais teisės aktais
  ; |
| --- | --- |

a)

prisidėti rengiant aukštos kokybės bendruosius
  techninius
  reguliavimo ir
  techninius
  priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones
  Europos Sąjungos
  institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas
  bei techninių reguliavimo ir techninių įgyvendinimo
  standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais
  įstatymo galią turinčiais teisės aktais
  ;

| b) | padėti nuosekliai taikyti
  Europos Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų
  įstatymo galią turinčių teisės aktų
  taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant
  kompetentingų
  institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklę finansų įstaigų priežiūrą ir užtikrinant
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir,
  inter alia
  , imantis priemonių kritiniais atvejais; |
| --- | --- |

b)

padėti nuosekliai taikyti
  Europos Sąjungos
  teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų
  įstatymo galią turinčių teisės aktų
  taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant
  kompetentingų
  institucijų nesutarimus,
  užtikrinant veiksmingą ir nuoseklę finansų įstaigų priežiūrą ir užtikrinant
  darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir,
  inter alia
  , imantis priemonių kritiniais atvejais;

| c) | skatinti ir
  padėti
  kompetentingoms
  institucijoms perduoti viena kitai užduotis ir pareigas; |
| --- | --- |

c)

skatinti ir
  padėti
  kompetentingoms
  institucijoms perduoti viena kitai užduotis ir pareigas;

| d) | glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

d)

glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų;

| e) | organizuoti ir
  atlikti
  kompetentingų
  institucijų tarpusavio vertinimo analizę,
  įskaitant konsultacijų rengimą siekiant
  , kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni; |
| --- | --- |

e)

organizuoti ir
  atlikti
  kompetentingų
  institucijų tarpusavio vertinimo analizę,
  įskaitant konsultacijų rengimą siekiant
  , kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni;

| f) | stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

f)

stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje;

| fa) | siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų vykdymą atlikti ekonomines rinkų analizes; |
| --- | --- |

fa)

siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų vykdymą atlikti ekonomines rinkų analizes;

| fb) | skatinti draudėjų ir naudos gavėjų apsauga; |
| --- | --- |

fb)

skatinti draudėjų ir naudos gavėjų apsauga;

| fc) | prisidėti prie tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, kuriai kilus galėtų būti nuspręsta tokioms įstaigoms per Draudimo ir pensijų problemų sprendimo skyrių, kaip nustatyta 12c straipsnyje, taikyti ankstyvą intervenciją, teikti problemų sprendimą ar vykdyti nemokumo procedūras, krizės valdymo; |
| --- | --- |

fc)

prisidėti prie tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, kuriai kilus galėtų būti nuspręsta tokioms įstaigoms per Draudimo ir pensijų problemų sprendimo skyrių, kaip nustatyta 12c straipsnyje, taikyti ankstyvą intervenciją, teikti problemų sprendimą ar vykdyti nemokumo procedūras, krizės valdymo;

| g) | atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose
  Europos Sąjungos įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose
  . |
| --- | --- |

g)

atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose
  Europos Sąjungos įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose
  .

| ga) | vykdyti priežiūrą tų finansų įstaigų, kurių priežiūros nevykdo kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

ga)

vykdyti priežiūrą tų finansų įstaigų, kurių priežiūros nevykdo kompetentingos institucijos;

| gb) | savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotus finansų rinkos dalyvius, kad visuomenei būtų užtikrinta galimybė susipažinti su lengvai prieinama informacija; |
| --- | --- |

gb)

savo interneto svetainėje skelbti ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi, ypač jos kompetencijos sritimi, susijusią informaciją apie registruotus finansų rinkos dalyvius, kad visuomenei būtų užtikrinta galimybė susipažinti su lengvai prieinama informacija;

| gc) | perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto užduotis; |
| --- | --- |

gc)

perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto užduotis;

2.   Kad galėtų atlikti 1 dalyje nustatytas užduotis, Institucija turi šiame reglamente nustatytus įgaliojimus, visų pirma:

| a) | rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

a)

rengti techninių
  reguliavimo
  standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| aa) | rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

aa)

rengti techninių įgyvendinimo standartų projektus 7e straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| b) | skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje;

| c) | skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje;

| d) | priimti atskirus
  kompetentingoms
  institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

d)

priimti atskirus
  kompetentingoms
  institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais;

| e) | priimti atskirus finansų įstaigoms skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais; |
| --- | --- |

e)

priimti atskirus finansų įstaigoms skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais;

| f) | teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

f)

teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje.

| fa) | rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų įstaigas; |
| --- | --- |

fa)

rinkti 20 straipsnyje numatytą reikiamą informaciją apie finansų įstaigas;

| fb) | kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį institucijos finansinei pozicijai ir vartotojų apsaugai. |
| --- | --- |

fb)

kurti bendrus metodus, kaip vertinti produkto savybių ir paskirstymo procesų poveikį institucijos finansinei pozicijai ir vartotojų apsaugai.

| fc) | numatyti registruotų finansų įstaigų duomenų bazę savo kompetencijos srityje ir, jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose, centriniu lygiu; |
| --- | --- |

fc)

numatyti registruotų finansų įstaigų duomenų bazę savo kompetencijos srityje ir, jei numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose, centriniu lygiu;

| fd) | parengti reguliavimo standartą, nustatantį, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiantį, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su operacijomis ir rinkos dalyviais; |
| --- | --- |

fd)

parengti reguliavimo standartą, nustatantį, kokią informaciją būtina pateikti Institucijai apie operacijas ir rinkos dalyvius ir kaip reikia koordinuoti informacijos rinkimą, ir pabrėžiantį, kaip reikia susieti egzistuojančias nacionalines duomenų bazes, siekiant užtikrinti, kad Institucija visada galėtų susipažinti su atitinkama ir būtina informacija, susijusia su operacijomis ir rinkos dalyviais;

| fe) | atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos įstatymo galią turinčių teisės aktuose
  ; |
| --- | --- |

fe)

atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos įstatymo galią turinčių teisės aktuose
  ;

3.   Institucija naudojasi visais 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais
  įstatymo galią turinčiais teisės aktais
  jai patikėtais subjektų, vykdančių veiklą
  Europos Sąjungos
  mastu, ar
  Europos Sąjungos
  mastu plėtojamos ūkinės veiklos priežiūros įgaliojimais.

3a.
     
  Išimtinių priežiūros įgaliojimų vykdymo pagal 3 dalį
  tikslu Institucija turi atitinkamus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose, taip pat galimybę nustatyti mokesčius.
  Institucija turi glaudžiai bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis ir naudotis šių institucijų kompetencija, priemonėmis ir įgaliojimais, kad atliktų savo užduotis.

6a straipsnis

Su vartotojų apsauga ir finansine veikla susijusios užduotys

1.
     
  Institucija, siekdama didinti draudėjų ir naudos gavėjų apsaugą, imasi vadovaujamojo vaidmens skatindama finansinių produktų ar paslaugų rinkos skaidrumą, paprastumą bei sąžiningumą visoje bendrojoje rinkoje ir taip pat:

| i) | renka informaciją, analizuoja ir praneša apie vartojimo tendencijas. |
| --- | --- |

i)

renka informaciją, analizuoja ir praneša apie vartojimo tendencijas.

| ii) | peržiūri ir koordinuoja finansinį raštingumo klausimus ir švietimo iniciatyvas, |
| --- | --- |

ii)

peržiūri ir koordinuoja finansinį raštingumo klausimus ir švietimo iniciatyvas,

| iii) | rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus, |
| --- | --- |

iii)

rengia šios pramonės šakos atstovų mokymo standartus,

| iv) | prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir |
| --- | --- |

iv)

prisideda rengiant bendrąsias informacijos pateikimo taisykles ir

| v) | visų pirma vertina draudimo namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas; |
| --- | --- |

v)

visų pirma vertina draudimo namų ūkiams ir įmonėms, ypač MVĮ, prieinamumą, pasiūlą ir sąnaudas;

2.
     
  Institucija stebi naują ir jau vykdomą finansinę veiklą ir gali priimti gaires ir rekomendacijas siekdama skatinti rinkų saugumą bei patikimumą ir reguliavimo veiklos konvergenciją.

3.
     
  Institucija taip gali teikti įspėjimus, jei finansinė veikla kelia rimtą pavojų siekiant 1 straipsnio 4 dalyje nurodytų tikslų.

4.
     
  Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris būtų neatsiejama jos dalis ir kuris suburtų visas atitinkamas kompetentingas institucijas, kad būtų galima nustatyti suderintą naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimo bei priežiūros koncepciją ir teikti konsultacijas Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Komisijai.

5.
     
  Institucija gali laikinai uždrausti ar apriboti tam tikro pobūdžio finansinę veiklą, kuri kelia grėsmę finansų rinkų tinkamam veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose nustatytais atvejais ir sąlygomis arba, prireikus, susidarius kritinei padėčiai, kaip numatyta 10 straipsnyje ir jame nustatytomis sąlygomis. Institucija taip pat gali taikyti tokį draudimą ar apribojimą, atsižvelgiant į 7 straipsnį nustatydama techninius reguliavimo standartus.

Institucija reguliariai nustatytais laiko tarpais peržiūri šį sprendimą.

7 straipsnis

Techninių
  reguliavimo
  standartų rengimas

1.   
  Europos Parlamentas ir Taryba gali suteikti Komisijai įgaliojimus priimti techninius reguliavimo standartus pagal SESV 290 straipsnį siekiant, kad
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose
  įstatymo galią turinčiuose
  teisės aktuose specialiai nustatytose srityse
  būtų vykdomas nuoseklus derinimas
  .
  Šie standartai yra techniniai, juose nepateikiami strateginiai sprendimai ar politikos pasirinktys ir jų turinys apsiriboja teisės aktais, kurie yra jų pagrindas. Techninių reguliavimo standartų projektus rengia Institucija ir teikia juos patvirtinti Komisijai.

Jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį ar Komisija gali priimti techninį reguliavimo standartą.

1a.
     
  Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą, nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių reguliavimo standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu. Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytos suinteresuotų subjektų grupės nuomonės ar patarimo.

1b.
     
  Komisija, gavusi techninio reguliavimo standarto projektą iš Institucijos, nedelsdama persiunčia jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

1c.
     
  Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar priimti techninio reguliavimo standarto projektą. Techniniai reguliavimo standartai priimami kaip reglamentai ar sprendimai. Jei Komisija neketina priimti standarto, ji apie tai ir priežastis informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

7a straipsnis

Nepritarimas reguliavimo standartų projektams arba dalinis jų keitimas

1.
     
  Jei Komisija ketina nepatvirtinti techninių reguliavimo standartų arba patvirtinti dalį jų ar juos patvirtinti su pakeitimais, ji grąžina techninius reguliavimo standartų projektus Institucijai, siūlydama pagrįstus pakeitimus.

2.
     
  Institucija per 6 savaites gali iš dalies pakeisti techninius reguliavimo standartų projektus remdamasi Komisijos pasiūlytais pakeitimais ir juos dar kartą pateikti Komisijai patvirtinti. Institucija apie savo sprendimą informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją.

3.
     
  Jei Institucija nesutinka su Komisijos sprendimu dėl jos pradinių pasiūlymų atmetimo ar dalinio pakeitimo, Europos Parlamentas ar Taryba gali per vieną mėnesį pakviesti atsakingą Komisijos narį ir Institucijos pirmininką į ad hoc posėdį, kuris vyktų atsakingame Europos Parlamento komitete ar Taryboje ir kuriame jie pateiktų ir paaiškintų nuomonių skirtumus.

7b straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 7 straipsnyje minėtus techninius reguliavimo standartus ketverių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 7c straipsnį.

2.
     
  Kai tik Komisija priima techninį reguliavimo standartą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucijos pirmininkas informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie reguliavimo standartus, kurie buvo priimti, ir nurodo visas kompetentingas institucijas, kurios jų nesilaikė.

7c straipsnis

Prieštaravimai dėl techninių reguliavimo standartų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl techninio reguliavimo standarto per tris mėnesius nuo Komisijos pranešimo gavimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęsiamas dar trims mėnesiams.

2.
     
  Techninis reguliavimo standartas turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl techninio reguliavimo standarto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

3.
     
  Kai tik Komisija perduoda projektą, Europos Parlamentas ir Taryba gali priimti išankstinę ir sąlyginę neprieštaravimo deklaraciją, kuri įsigalioja, kai Komisija priima techninį reguliavimo standartą nepakeitusi projekto.

4.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja techniniam reguliavimo standartui, jis neįsigalioja. Pagal SESV 296 straipsnį prieštaraujanti institucija pateikia priežastis, dėl kurių prieštarauja techniniam reguliavimo standartui.

7d straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 7 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas įgaliojimų delegavimas.

3.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama reguliavimo techninių standartų įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti.

7e straipsnis

Techninių standartų įgyvendinimas

1.
     
  Kai Europos Parlamentas ir Taryba suteikia Komisijai įgaliojimus priimti techninius įgyvendinimo standartus pagal Sutarties dėl SESV 291 straipsnį ir kai teisiškai privalomi Sąjungos aktai turi būti įgyvendinti vienodomis sąlygomis srityse, kurios nurodytos 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose, taikomos šios nuostatos:

| a) | jei Institucija, remdamasi anksčiau minėtais teisės aktais, rengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių sprendimų, ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu; |
| --- | --- |

a)

jei Institucija, remdamasi anksčiau minėtais teisės aktais, rengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuos teikia Komisijai, tokie standartai yra techniniai ir neapima politinių sprendimų, ir apsiriboja teisiškai privalomų Sąjungos teisės aktų taikymo sąlygų nustatymu;

| b) | jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį ar laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą. |
| --- | --- |

b)

jei Institucija nepateikia Komisijai projekto per 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose nustatytą laikotarpį ar laikotarpį, nurodomą Komisijos pagal 19 straipsnyje Institucijai pateikiamame prašyme, Komisija gali priimti techninį įgyvendinimo standartą kaip įgyvendinimo aktą.

2.
     
  Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą, nebent tokios konsultacijos ir nagrinėjimas būtų neproporcingi atitinkamų techninių standartų taikymo srities ir poveikio požiūriu arba ypatingos klausimo skubos požiūriu.

Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytos suinteresuotų subjektų grupės nuomonės ar patarimo.

3.
     
  Institucija, remdamasi SESV 291 straipsniu, savo techninių įgyvendinimo standartų projektus teikia tvirtinti Komisijai ir tuo pačiu metu – Europos Parlamentui bei Tarybai.

4.
     
  Gavusi techninių įgyvendinimo standartų projektus, Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar juos patvirtinti. Tą laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu. Komisija gali patvirtinti standartų projektą tik iš dalies arba su pakeitimais, jeigu to reikia siekiant Europos Sąjungos interesų.

Visais atvejais, kai Komisija priima techninius įgyvendinimo standartus, kuriais pakeičia Institucijos pateiktą techninių įgyvendinimo standartų projektą, ji informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

5.
     
  Komisija priima standartus reglamentais ar sprendimais ir skelbia juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Gairės ir rekomendacijos

1.
     Siekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią EFPIS priežiūros praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų
  Europos Sąjungos
  teisės aktų taikymą, Institucija skelbia
  kompetentingoms
  institucijoms ar finansų įstaigoms skirtas gaires ir rekomendacijas.

1a.
     
  Atitinkamais atvejais Institucija vykdo atviras viešąsias konsultacijas dėl gairių ir rekomendacijų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą. Jei reikia, Institucija taip pat prašo 22 straipsnyje nurodytų suinteresuotų subjektų grupių nuomonės ar patarimo. Šios konsultacijos, nagrinėjimas, nuomonės ir patarimai turi būti proporcingi gairių ar rekomendacijų apimčiai, pobūdžiui ir poveikiui.

2.
     
  Kompetentingos
  institucijos
  ir finansų įstaigos
  deda visas pastangas, siekdamos laikytis tų gairių ir rekomendacijų.
  Per du mėnesius po to, kai paskelbiama gairė ar rekomendacija, kiekviena kompetentinga institucija patvirtina, kad ji ketina laikytis tos gairės ar rekomendacijos. Jei kompetentinga institucija neketina laikytis gairės ar rekomendacijos, ji praneša apie tai Institucijai ir pateikia priežastis. Institucija skelbia šias priežastis.

Jei kompetentinga institucija nesilaiko gairės ar rekomendacijos, Institucija viešai apie tai paskelbia.

Institucija gali kiekvienu konkrečiu atveju spręsti, ar skelbti kompetentingos institucijos pateiktas priežastis, dėl kurių nesilaikoma gairės ar rekomendacijos. Kompetentingai institucijai iš anksto pranešama apie tokį paskelbimą.

Jei to reikalaujama gairėje ar rekomendacijoje, finansų įstaigos kartą per metus aiškiai ir išsamiai praneša, ar jos laikosi minėtosios gairės ar rekomendacijos.

2a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją apie parengtas gaires ir rekomendacijas, nurodydama, kuri kompetentinga institucija jų nesilaikė, ir pateikdama informaciją apie tai, kaip Institucija ketina užtikrinti, kad kompetentinga institucija ateityje laikytųsi jos rekomendacijų ir gairių.

9 straipsnis

Sąjungos teisės pažeidimas

1.   Jeigu
  kompetentinga
  institucija
  netaiko
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų,

  įskaitant pagal 7 ir 7e straipsnius nustatytus reguliavimo ir įgyvendinimo techninius standartus, arba juos taiko taip, kad pažeidžiama Sąjungos teisė
  , visų pirma neužtikrina, kad finansų įstaiga atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus, Institucija naudojasi įgaliojimais, nustatytais šio straipsnio 2, 3 ir 6 dalyse.

2.   Vienos ar daugiau
  kompetentingų
  institucijų, ▐ Komisijos
  , Europos Parlamento, Tarybos arba suinteresuotų subjektų grupių
  prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali ištirti tariamą
  Sąjungos teisės pažeidimą arba netaikymą
  , pranešusi apie tai susijusiai
  kompetentingai
  institucijai.

2a.
     Nepažeisdama 20 straipsnyje nustatytų įgaliojimų,
  kompetentinga
  institucija nedelsdama pateikia Institucijai visą informaciją, kuri, Institucijos nuomone, yra būtina tyrimui atlikti.

3.   Ne vėliau kaip per du mėnesius nuo tyrimo pradžios Institucija gali pateikti susijusiai
  kompetentingai
  institucijai rekomendaciją ir joje nurodyti veiksmus, kurių būtina imtis siekiant laikytis
  Sąjungos
  teisės.

3a.
     Gavusi rekomendaciją,
  kompetentinga
  institucija per dešimt darbo dienų praneša Institucijai apie priemones, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, kad užtikrintų
  Sąjungos
  teisės laikymąsi.

4.   Jeigu, gavusi Institucijos rekomendaciją,
  kompetentinga
  institucija per vieną mėnesį neužtikrino
  Sąjungos
  teisės laikymosi, Komisija, gavusi Institucijos pranešimą arba savo iniciatyva gali
  pateikti oficialią nuomonę, kurioje kompetentingai
  institucijai būtų nurodyta imtis reikalingų veiksmų, kad būtų laikomasi
  Europos Sąjungos
  teisės.
  Komisijos oficialioje nuomonėje atsižvelgiama į Institucijos rekomendaciją.

Tokią oficialią nuomonę
  Komisija
  pateikia
  ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo dienos. Šį laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu.

▐

Institucija ir
  kompetentingos
  institucijos pateikia Komisijai visą būtiną informaciją.

5.   Gavusi 4 dalyje nurodytą
  oficialią nuomonę
  ,
  kompetentinga
  institucija per dešimt darbo dienų praneša Komisijai ir Institucijai apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis Komisijos
  oficialioje nuomonėje pateiktiems nurodymams įvykdyti
  .

6.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal
  SESV 258 straipsnį
  , jeigu
  kompetentinga
  institucija neįvykdo ▐ 4 dalyje
  nurodytos oficialios nuomonės
  per toje dalyje nustatytą laikotarpį ir jeigu būtina laiku ištaisyti padėtį, kai
  nevykdomi nurodymai
  , kad rinkoje būtų palaikytos ar atkurtos neutralios konkurencijos sąlygos arba užtikrintas sklandus finansų sistemos veikimas ir vientisumas, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų
  įstatymo galią turinčių
  teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms
  pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus įstatymo galią turinčius teisės aktus
  , gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal
  Sąjungos
  teisę.

Institucijos sprendimas atitinka Komisijos pagal 4 dalį
  pateiktą oficialią nuomonę
  .

7.   Pagal 6 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį
  kompetentingų
  institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Imdamosi veiksmų klausimais
  , dėl kurių
  pateikta oficiali nuomonė
  pagal 4
  dalį
  arba
  priimtas sprendimas pagal
  6 dalį,
  kompetentingos institucijos
  turi
  laikytis atitinkamai oficialios nuomonės arba sprendimo
  .

7a.
     
  28 straipsnio 4a dalyje minimoje ataskaitoje Institucija nurodo, kurios kompetentingos institucijos ir finansų įstaigos nevykdė 4 ir 6 dalyse nurodytų sprendimų.

10 straipsnis

Veiksmai kritinės padėties atvejais

1.   Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Institucija
  aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos nacionalinės kompetentingos priežiūros institucijos, arba, jei mano esant reikalinga, juos koordinuoja
  .

Kad galėtų atlikti šią palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija turi būti išsamiai informuojama apie visus susijusius pokyčius ir jos turi būti prašoma stebėtojos teisėmis dalyvauti visuose susijusiuose nacionalinių kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.

1a.
     
  Komisija gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui, Tarybai, ESRV ar Institucijai paprašius priimt Institucijai skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis pagal šį reglamentą. Komisija kas mėnesį peržiūri šį sprendimą ir, kai tik tinkama, paskelbia, kad kritinė padėtis baigėsi.

Jeigu Komisija nustato, kad esama kritinės padėties, ji apie tai tinkamai ir nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

2.   Jei Komisija priėmė sprendimą pagal
  1a dalį ir jei, išskirtinėmis aplinkybėmis, būtina suderinti nacionalinių institucijų veiksmus, kad būtų reaguojama į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali kelti pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Europos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui
  , Institucija gali priimti atskirus sprendimus, kuriais reikalaujama, kad
  kompetentingos
  institucijos imtųsi būtinų veiksmų pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  įstatymo galią turinčius
  teisės aktus, kad išspręstų
  su tokiais pokyčiais susijusias
  problemas, užtikrindama finansų įstaigų ir
  kompetentingų
  institucijų atitiktį tuose teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.

3.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal
  SESV 258 straipsnį
  , jeigu
  kompetentinga
  institucija neįvykdo 2 dalyje nurodyto Institucijos sprendimo per toje dalyje nustatytą laikotarpį, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų
  įstatymo galią turinčių
  teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms, gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal tuos teisės aktus.

4.   Pagal 3 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį
  kompetentingų
  institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.

Bet kokie veiksmai, kurių
  kompetentingos
  institucijos imasi
  tais klausimais
  , dėl kurių priimtas sprendimas pagal 2 arba 3 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

11 straipsnis

Kompetentingų
  institucijų nesutarimų sprendimas

1.   Nepažeidžiant 9 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, jeigu
  kompetentinga
  institucija nesutinka su kitos
  kompetentingos
  institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu tose srityse, kuriose pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  įstatymo galią turinčius
  teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės
  kompetentingų
  institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo, Institucija
  savo iniciatyva ar
  vienos ar daugiau susijusių
  kompetentingų
  institucijų prašymu
  imasi vadovaujančio vaidmens, kad padėtų
  institucijoms pasiekti susitarimą
  2–4 dalyse
  nustatyta tvarka.

2.   Institucija nustato
  kompetentingų
  institucijų taikinimo terminą, atsižvelgdama į visus 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose
  įstatymo galią turinčiuose
  teisės aktuose nustatytus svarbius terminus ir į reikalo sudėtingumą bei skubumą.
  Šiame etape Institucija veikia kaip tarpininkė.

3.   Jeigu pasibaigus taikinimo etapui susijusios
  kompetentingos
  institucijos nesusitaria, Institucija
  29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priima
  sprendimą, kuriuo
  remiantis būtų galima išspręsti nesutarimą bei pareikalauti, kad atitinkamos kompetentingos institucijos
  imtųsi konkrečių
  joms privalomų
  veiksmų pagal
  Sąjungos
  teisę.

4.   Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties
  dėl SESV 258 straipsnį
  , jeigu
  kompetentinga
  institucija nevykdo Institucijos sprendimo, taigi neužtikrina, kad finansų įstaiga laikytųsi reikalavimų, kurie jai tiesiogiai taikomi pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  įstatymo galią turinčius
  teisės aktus, Institucija
  priima
  finansų įstaigai skirtą atskirą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi įsipareigojimų pagal
  Sąjungos
  teisę.

4a.
     
  Pagal 4 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį kompetentingų institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą. Bet kokie veiksmai, kurių kompetentingos institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 3 arba 4 dalį, turi derėti su tais sprendimais.

4b.
     
  35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje pirmininkas pateikia klausimus, dėl kurių kompetentingos institucijos nesutarė, pasiektus susitarimus ir priimtus sprendimus siekiant išspręsti tokius nesutarimus.

11a straipsnis

Įvairių sektorių kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimas

Jungtinis komitetas remdamasis 11 ir 42 straipsniuose nustatyta tvarka sprendžia įvairių sektorių kompetentingų institucijų, apibrėžtų šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI], Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EBI] 2 straipsnio 2 dalyje, nesutarimus.

12 straipsnis

Priežiūros institucijų kolegijos

1.   Institucija prisidės skatinant
  ir stebint
  veiksmingą,
  efektyvų
  ir nuoseklų
  Direktyvoje 2006/48/EB nurodytų
  priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir
  Sąjungos teisės
  taikymo kolegijose darną.
  Institucijos darbuotojai gali dalyvauti bet kokioje veikloje, įskaitant tikrinimą vietoje, atliekamą bendrai dviejų ar daugiau kompetentingų institucijų.

2.   Institucija
  vadovauja
  priežiūros institucijų kolegijų
  veiklai
  , jeigu mano, kad tai tinkama.
  Šiuo tikslu
  ji laikoma „kompetentinga institucija“, kaip apibrėžta atitinkamuose teisės aktuose.
  Ji bent jau:

| a) | renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą keliančios ir kritinės aplinkybės, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

renka visą svarbią informaciją, kai susidaro susirūpinimą keliančios ir kritinės aplinkybės, ir ja dalijasi, siekdama palengvinti priežiūros kolegijų darbą, parengia ir tvarko centrinę sistemą tam, kad tokia informacija būtų prieinama priežiūros institucijų kolegijose veikiančioms kompetentingoms institucijoms;

| b) | visoje Sąjungoje pradeda ir koordinuoja testavimą nepalankiausiomis sąlygomis tam, kad įvertintų finansų įstaigų, ypač nurodytų 12b straipsnyje, atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygiu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika; |
| --- | --- |

b)

visoje Sąjungoje pradeda ir koordinuoja testavimą nepalankiausiomis sąlygomis tam, kad įvertintų finansų įstaigų, ypač nurodytų 12b straipsnyje, atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygiu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika;

| c) | planuoja priežiūros veiklą aplinkybėmis, kurios kelia susirūpinimą, ir kritinėmis aplinkybėmis ir jai vadovauja, taip pat vertina riziką, kurią patiria ar gali patirti finansų įstaigos; bei |
| --- | --- |

c)

planuoja priežiūros veiklą aplinkybėmis, kurios kelia susirūpinimą, ir kritinėmis aplinkybėmis ir jai vadovauja, taip pat vertina riziką, kurią patiria ar gali patirti finansų įstaigos; bei

| d) | prižiūri kompetentingų institucijų atliekamas užduotis. |
| --- | --- |

d)

prižiūri kompetentingų institucijų atliekamas užduotis.

3a.
     
  Institucija, siekdama suderinti vykdomą priežiūrą ir priežiūros institucijų kolegijų patvirtintą geriausią praktiką, gali paskelbti reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, gaires ir rekomendacijas, priimtas pagal 7, 7e ir 8 straipsnius. Institucijos patvirtina raštiškus susitarimus dėl kiekvienos kolegijos veiklos, kuriais siekiama užtikrinti darnią jų veiklą.

3b.
     
  Institucija, atlikdama teisiškai įpareigojantį tarpininkės vaidmenį, turėtų turėti galimybę išspręsti kompetentingų priežiūros institucijų nesutarimus 11 straipsnyje nustatyta tvarka. Jei atitinkama priežiūros institucijų kolegija negali pasiekti susitarimo, Institucijai gali priimti sprendimus dėl priežiūros, kurie taikomi tiesiogiai atitinkamai įstaigai.

12a straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.
     
  Institucija skiria ypatingą dėmesį finansinių paslaugų sutrikimo rizikai ir siekia išvengti šios rizikos, kurią i) sukelia visos finansų sistemos ar jos dalių veiklos trūkumai, ii) kuri gali turėti sunkių neigiamų padarinių vidaus rinkai ir realiai ekonomikai (sisteminė rizika). Bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir infrastruktūra gali turėti tam tikros reikšmės sisteminiu požiūriu.

2.
     
  Institucija, bendradarbiaudama su Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau - ESRV), parengia bendruosius kiekybinius ir kokybinius rodiklius (rizikos valdymo sistema), kuriais remiantis tarpvalstybinėms įstaigoms, nurodytoms 12b straipsnyje, suteikiami priežiūros reitingai. Šie reitingai turi būti reguliariai peržiūrimi siekiant atsižvelgti į esminius įstaigos rizikos pobūdžio pokyčius. Priežiūros reitingai turi būti svarbiausias elementas priimant sprendimą vykdyti tiesioginę silpnų įstaigų priežiūrą ar sprendimą įsikišti.

3.
     
  Nepažeisdama 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų įstatymo galią turinčių teisės aktų, Institucija prireikus siūlo papildomą reguliavimo projektą ir įgyvendinimo standartus, taip pat gaires ir rekomendacijas įstaigoms, nurodytoms 12b straipsnyje.

4.
     
  Institucija vykdo tarpvalstybinių įstaigų, kurios gali kelti sisteminę riziką, kaip nustatyta 12b straipsnyje, priežiūrą. Tais atvejais Institucija veikia per kompetentingas institucijas.

5.
     
  Institucija įsteigia Problemų sprendimo grupę, kuriai suteikiami įgaliojimai praktiškai taikyti aiškiai apibrėžtą valdymą ir veiklos metodą, skirtus krizei valdyti nuo intervencijos ankstyvu etapu iki jos sprendimo priemonių ar nemokumo procedūrų ir vadovavimo taikant tokias procedūras.

12b straipsnis

Tarpvalstybinių įstaigų, kurios gali sukelti sisteminę riziką, nustatymas

1.
     
  Stebėtojų taryba, pasikonsultavusi su ESRV ir laikydamasi 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros, gali nustatyti tarpvalstybines įstaigas, kurių priežiūrą dėl jų keliamos sisteminės rizikos galbūt turėtų tiesiogiai vykdyti Institucija arba 12c straipsnyje nurodyta Problemų sprendimo grupė.

2.
     
  Minėtųjų institucijų nustatymo kriterijai turi atitikti Finansinio stabilumo tarybos (FST), Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) nustatytus kriterijus.

12c straipsnis

Problemų sprendimo grupė

1.
     
  Bankininkystės problemų sprendimo grupė siekia išsaugoti finansinį stabilumą, mažinti plintantį blogą poveikį visai sistemai ir visai ekonomikai, kurį daro sunkumų patiriančios įstaigos, nurodytos 12b straipsnyje, ir, atsižvelgdama į proporcingumo principą, kreditorių hierarchiją ir užtikrindama vienodą tarpvalstybinį požiūrį, siekia riboti su sistemine finansų krize susijusias mokesčių mokėtojų išlaidas.

2.
     
  Problemų sprendimo grupei suteikiami įgaliojimai atlikti 1 dalyje nurodytas užduotis tam, kad galėtų reabilituoti sunkumus patiriančias įstaigas arba nuspręsti nutraukti neperspektyvių įstaigų veiklą (kai tai būtina siekiant apriboti moralinę riziką). Be kitų veiksmų, ši grupė galėtų reikalauti koreguoti kapitalą ar likvidumą, veiklos derinius, gerinti procesus, skirti ar keisti vadovus, rekomenduoti garantijas, paskolas ir likvidumo priemones, visišką ar dalinį pardavimą, taikyti vadinamąjį gero banko ir blogo banko modelį arba steigti laikinus bankus (bridge bank), keisti skolas į nuosavą kapitalą (taikant atitinkamus apribojimus) arba laikinai perimti įstaigą valstybės nuosavybėn.

3.
     
  Bankininkystės problemų sprendimo grupė apjungia Institucijos stebėtojų tarybos paskirtus ekspertus ir finansų įstaigų restruktūrizavimo, apyvartumo ir likvidavimo sričių žinias ir patirtį.

12d straipsnis

Europos nacionalinės draudimo garantijų sistemos

1.
     
  Institucija, veikdama pagal šiuo Reglamentu jai suteiktus įgaliojimus, prisideda kuriant Europos masto nacionalines draudimo garantijų sistemas, siekiant užtikrinti, kad nacionalinės draudimo garantijų sistemos būtų tinkamai finansuojamos iš atitinkamų finansų institucijų įnašų, įskaitant tas Sąjungos finansų institucijas, kurių būstinė yra kitoje valstybėje narėje arba už Sąjungos ribų, ir kad sukūrus vieningą sistemą visoje ES visiems draudėjams būtų suteiktas aukštas apsaugos lygis.

2.
     
  8 straipsnis, susijęs su Institucijos įgaliojimais priimti gaires ir rekomendacijas, taikomas draudimo kompensavimo sistemoms.

3.
     
  Komisija gali priimti reguliavimo ir įgyvendinimo techninius standartus, nurodytus 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose, šio reglamento 7–7 d straipsniuose nustatyta tvarka.

12e straipsnis

Europos draudimo ir profesinių pensijų stabilumo fondas

1.
     
  Europos draudimo ir profesinių pensijų stabilumo fondas (toliau – Stabilumo fondas) įsteigiamas siekiant finansų sistemos sąnaudas įtraukti į vidaus sąnaudas, įskaitant visišką fiskalinių sąnaudų susigrąžinimą, ir silpnoms tarpvalstybinėms finansų įstaigoms padėti išspręsti su krize susijusius sunkumus. Finansų įstaigos, veikiančios tik vienoje valstybėje narėje, turi galimybę tapti fondo narėmis. Stabilumo fondas priima atitinkamas priemones tam, kad galimybė gauti pagalbą nesukeltų moralinės rizikos.

2.
     
  Stabilumo fondas finansuojamas lėšomis, kurias sudaro visų 12b straipsnyje nurodytų finansų įstaigų tiesioginiai įnašai. Šie įnašai proporcingi rizikos lygiui, rizikos daliai, kuria visos įstaigos prisideda prie sisteminės rizikos, ir bendros rizikos kitimui per laiką, kaip nustatyta taikant jų rizikos valdymo sistemą. Reikiamas įnašų dydis nustatomas atsižvelgiant į bendresnes ekonomines sąlygas ir į finansų įstaigų poreikį išlaikyti kapitalą dėl kitų reikalavimų, susijusių su reguliavimu ir verslu.

3.
     
  Stabilumo fondą valdo Institucijos penkeriems metams paskirta valdyba. Valdybos nariai renkami iš nacionalinių institucijų pasiūlytų darbuotojų. Be to, Stabilumo fondas įsteigia konsultacinę valdybą, kurioje dalyvauja balsavimo teisės neturintys finansų įstaigų, kurios yra Stabilumo fondo narės, atstovai. Stabilumo fondo valdyba gali pasiūlyti, kad Institucija perduotų Stabilumo fondo likvidumo valdymą gerą reputaciją turinčioms institucijoms (pvz. EIB) ir šios lėšos būtų investuojamos į patikimas ir likvidžias priemones.

4.
     
  Jei lėšų, sukauptų iš finansų įstaigų sumokėtų įnašų, nepakanka sunkumams įveikti, Stabilumo fondas gali padidinti savo išteklius pasinaudodamas skolos vertybinių popierių emisija ar kitomis finansinėmis priemonėmis.

13 straipsnis

Užduočių ir pareigų perdavimas

1.   
  Kompetentingos
  institucijos gali perduoti užduotis ir pareigas
  Institucijai arba
  kitoms
  kompetentingoms
  institucijoms,
  institucijai, kuriai perduodamos pareigos, sutikus, remiantis šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis
  .
  Valstybės narės gali nustatyti konkrečias nuostatas dėl perdavimo, kurios turi būti vykdomos, kol jų kompetentingos institucijos sudarys tokius susitarimus, ir gali apriboti perduodamų užduočių ir pareigų apimtį tiek, kiek tai būtina veiksmingai tarpvalstybinių finansų įstaigų ar grupių priežiūrai.

2.   Institucija
  skatina ir
  palengvina užduočių ir pareigų perdavimą tarp
  kompetentingų
  institucijų, nustatydama užduotis ir pareigas, kurios gali būti perduotos arba vykdomos bendrai, ir skatindama vadovautis gerąja patirtimi.

2a.
     
  Kai perduodamos pareigos, perskirstomos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose nustatytos kompetencijos sritys. Institucijos, kuriai perduodamos pareigos, valstybės teisė reglamentuoja procedūrą, vykdymo užtikrinimą ir administracinę bei teisminę peržiūrą, susijusią su perduodamomis pareigomis.

3.   
  Kompetentingos
  institucijos praneša Institucijai apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus. Jos pradeda vykdyti susitarimus ne anksčiau kaip po mėnesio nuo pranešimo Institucijai dienos.

Institucija per mėnesį nuo pranešimo gavimo gali pareikšti nuomonę apie numatomą susitarimą.

Institucija, pasitelkdama tinkamas priemones, skelbia visus
  kompetentingų
  institucijų sudarytus perdavimo susitarimus, kad užtikrintų atitinkamą visų susijusių šalių informavimą.

14 straipsnis

Bendri priežiūros principai

1.   Institucija aktyviai dalyvauja kuriant bendrus Europos priežiūros principus ir nuoseklią priežiūros praktiką bei užtikrinant vienodų procedūrų ir nuoseklių metodų taikymą visoje
  Europos Sąjungoje,
  ir vykdo šią būtiniausią veiklą:

| a) | teikia nuomones
  kompetentingoms
  institucijoms; |
| --- | --- |

a)

teikia nuomones
  kompetentingoms
  institucijoms;

| b) | skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį
  kompetentingų
  institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose
  Europos Sąjungos
  teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų; |
| --- | --- |

b)

skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį
  kompetentingų
  institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose
  Europos Sąjungos
  teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų;

| c) | padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus
  , ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ; |
| --- | --- |

c)

padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus
  , ir tarptautinius apskaitos standartus pagal 1 straipsnio 2a dalį
  ;

| d) | peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus; |
| --- | --- |

d)

peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus;

| e) | rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina
  kompetentingas
  institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

e)

rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina
  kompetentingas
  institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis.

2.   Institucija gali atitinkamai rengti naujas praktines ir konvergencijos priemones, kad skatintų taikyti bendrus priežiūros metodus ir praktiką.

15 straipsnis

Kompetentingų
  institucijų tarpusavio vertinimas

1.   Institucija periodiškai
  organizuoja ir
  atlieka tam tikros arba visos
  kompetentingų
  institucijų veiklos tarpusavio vertinimo analizę, kad dar labiau padidintų priežiūros rezultatų nuoseklumą. Tam Institucija parengia metodus, kuriuos taikant būtų galima objektyviai įvertinti ir palyginti vertinamas institucijas.
  Atliekant tarpusavio vertinimus atsižvelgiama į turimą informaciją ir jau atliktus vertinimus atitinkamos kompetentingos institucijos atžvilgiu.

2.   Atliekant tarpusavio vertinimą vertinami toliau nurodyti dalykai, bet jais neapsiribojama:

| a) | kompetentingos
  institucijos ▐ išteklių
  ir valdymo nuostatų
  tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose nurodytų techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų ir
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų
  įstatymo galią turinčių t
  eisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos
  institucijos ▐ išteklių
  ir valdymo nuostatų
  tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam
  7–7e straipsniuose nurodytų techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų ir
  1 straipsnio 2 dalyje nurodytų
  įstatymo galią turinčių t
  eisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius;

| b) | Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos
  teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių
  reguliavimo ir įgyvendinimo
  standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama
  Sąjungos
  teisėje nustatytų tikslų;

| c) | tam tikrų
  kompetentingų
  institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms
  kompetentingoms
  institucijoms
  ; |
| --- | --- |

c)

tam tikrų
  kompetentingų
  institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms
  kompetentingoms
  institucijoms
  ;

| d) | nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais, kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis. |
| --- | --- |

d)

nuostatų, priimtų taikant Sąjungos teisę, įgyvendinimo užtikrinimo, įskaitant administracines priemones ir sankcijas, paskirtas atsakingiems asmenims tais atvejais, kai minėtųjų nuostatų nebuvo laikomasi, konvergencijos veiksmingumas ir laipsnis.

3.   Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali paskelbti
  gaires ir
  rekomendacijas
  , kaip nurodyta 8 straipsnyje,
  susijusioms
  kompetentingoms
  institucijoms.
  Institucija atsižvelgia į tarpusavio vertinimo rezultatus rengdama techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projektą pagal 7–7e straipsnius. Kompetentingos
  institucijos
  stengiasi atsižvelgti į Institucijos teikiamas konsultacijas
  .
  Jeigu kompetentinga institucija neatsižvelgia į tas konsultacijas, ji praneša Institucijai tokio sprendimo priežastis.

Institucija viešai paskelbia gerosios patirties pavyzdžius, kuriuos galima nustatyti remiantis tarpusavio vertinimu. Be to, visi kiti tarpusavio vertinimų rezultatai gali būti skelbiami viešai gavus kompetentingos institucijos, kurios tarpusavio vertinimas atliekamas, sutikimą.

16 straipsnis

Koordinavimo funkcija

1.
     Institucija atlieka bendrą
  kompetentingų
  institucijų veiklos koordinavimą, įskaitant atvejus, kai dėl nepalankių pokyčių gali kilti pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba
  Europos Sąjungos
  finansų sistemos stabilumui.

2.
     Institucija remia koordinuotą
  Europos Sąjungos
  atsaką, inter alia, šiomis priemonėmis:

| (1) | sudarydama geresnes sąlygas
  kompetentingoms
  institucijoms keistis informacija; |
| --- | --- |

(1)

sudarydama geresnes sąlygas
  kompetentingoms
  institucijoms keistis informacija;

| (2) | nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms
  kompetentingoms
  institucijomis, apimtį ir
  , jei įmanoma ir tinkama,
  tikrindama jos patikimumą; |
| --- | --- |

(2)

nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms
  kompetentingoms
  institucijomis, apimtį ir
  , jei įmanoma ir tinkama,
  tikrindama jos patikimumą;

| (3) | veikdama kaip tarpininkas nacionalinių priežiūros institucijų prašymu arba savo iniciatyva, nepažeisdama 11 straipsnio; |
| --- | --- |

(3)

veikdama kaip tarpininkas nacionalinių priežiūros institucijų prašymu arba savo iniciatyva, nepažeisdama 11 straipsnio;

| (4) | nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį
  ; |
| --- | --- |

(4)

nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį
  ;

| (4a) | imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą; |
| --- | --- |

(4a)

imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų palengvinti veiksmų, kurių ėmėsi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą;

| (4b) | centralizuotai kaupdama informaciją, gautą pagal 12 ir 20 straipsnius iš kompetentingų institucijų vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

(4b)

centralizuotai kaupdama informaciją, gautą pagal 12 ir 20 straipsnius iš kompetentingų institucijų vykdant reguliavimo įsipareigojimus teikti ataskaitas, susijusias su įstaigomis, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Institucija dalijasi informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.

17 straipsnis

Rinkos pokyčių vertinimas

1.   Institucija stebi ir vertina rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje ir, jeigu būtina, praneša Europos
  priežiūros
  institucijai
  (Europos bankininkystės institucija)
  , Europos
  priežiūros
  institucijai
  (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija)
  , ESRV, Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie atitinkamas mikrolygio rizikos ribojimo tendencijas, galimą riziką ir silpnąsias vietas.
  Institucija į savo vertinimą įtraukia rinkų, kuriose finansų įstaigos veikia, ekonominę analizę ir galimų rinkos pokyčių poveikio joms vertinimą.

1a.
     Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams
  Europos Sąjungos
  masto vertinimus. Tam Institucija parengia šias
  kompetentingoms
  institucijoms taikyti skirtas priemones:

| a) | bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiros įstaigos finansinei padėčiai; |
| --- | --- |

a)

bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiros įstaigos finansinei padėčiai;

| b) | bendrus metodus, kaip pranešti apie šių finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus
  ; |
| --- | --- |

b)

bendrus metodus, kaip pranešti apie šių finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus
  ;

| ba) | bendras metodikas, kaip vertinti tam tikrų produktų ir paskirstymo procesų poveikį įstaigos finansinei būklei ir draudėjų, kitų naudos gavėjų bei vartotojų informavimui. |
| --- | --- |

ba)

bendras metodikas, kaip vertinti tam tikrų produktų ir paskirstymo procesų poveikį įstaigos finansinei būklei ir draudėjų, kitų naudos gavėjų bei vartotojų informavimui.

2.   Nepažeisdama Reglamente (EB) Nr. .../2010 [ESRV] nustatytų ESRV užduočių, Institucija mažiausiai kartą per metus ir, jeigu reikia, dažniau teikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV tendencijų, galimos rizikos ir silpnųjų vietų vertinimus pagal kompetenciją.

Institucija įtraukia į šiuos vertinimus pagrindinės rizikos ir silpnųjų vietų klasifikaciją ir, jeigu būtina, rekomenduoja, kokių prevencinių ar taisomųjų veiksmų reikėtų imtis.

3.   
  Per Jungtinį komitetą
  glaudžiai bendradarbiaudama su Europos
  priežiūros
  institucija
  (Europos bankininkystės institucija)
  bei Europos
  priežiūros
  institucija
  (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija)
  , Institucija užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pokyčius, riziką ir silpnąsias vietas visuose sektoriuose.

18 straipsnis

Tarptautiniai santykiai

1.
     Nepažeisdama
  Europos Sąjungos
  institucijų
  ir valstybių narių
  kompetencijos, Institucija gali plėtoti ryšius
  ir
  sudaryti administracinius susitarimus su
  priežiūros institucijomis,
  tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų valstybių administracijomis.
  Pagal šiuos susitarimus nenustatomos teisinės pareigos Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms ir neužkertamas kelias valstybėms narėms ir kompetentingoms jų institucijoms sudaryti dvišalius ar daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis.

2.
     Institucija padeda rengti su trečiųjų šalių priežiūros tvarka susijusius sprendimus dėl lygiavertiškumo pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  įstatymo galią turinčius
  teisės aktus.

3.
     
  28 straipsnio 4a dalyje nurodytoje ataskaitoje Institucija pateikia administracinius susitarimus ir lygiaverčius sprendimus ir nurodo pagalbą, teiktą rengiant sprendimus dėl lygiavertiškumo, dėl kurių susitarta su tarptautinėmis organizacijomis ar trečiųjų šalių administracijomis, ir nurodo pagalbą, teiktą rengiant sprendimus dėl lygiavertiškumo.

19 straipsnis

Kitos užduotys

1.   Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali teikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomones visais su jos kompetencijos sritimi susijusiais klausimais.

1a.
     
  Tais atvejais, kai Institucija techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projekto nepateikia iki termino, nustatyto 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose, arba kai terminas nenustatytas, Komisija gali paprašyti tokio projekto ir nustatyti jo pateikimo terminą.

Komisija, atsižvelgiant į klausimo skubumą, prašo techninių reguliavimo ar įgyvendinimo standartų projektą pateikti prieš terminą, nustatytą 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose. Tokiu atveju Komisija pateikia atitinkamą pagrindimą.

2.   Riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo, kuriam taikoma Direktyva
  2009/138/EB ir dėl kurio pagal tą direktyvą reikalaujama dviejų ar daugiau valstybių narių kompetentingų institucijų konsultacijų
  , srityje Institucija
  vienos iš atitinkamų kompetentingų institucijų
  prašymu
  gali
  priimti ir skelbti nuomonę dėl riziką ribojančio vertinimo ▐.
  Nuomonė pateikiama nedelsiant ir bet kuriuo atveju iki įvertinimo laikotarpio pabaigos pagal Direktyvą 2009/138/EB.
  20 straipsnis
  taikomas sritims, dėl kurių Institucija gali priimti nuomonę
  .

20 straipsnis

Informacijos rinkimas

1.   Institucijai paprašius, ▐ valstybių narių
  kompetentingos
  institucijos teikia Institucijai visą informaciją, kuri būtina jai šiuo reglamentu pavestoms pareigoms vykdyti
  , jeigu adresatas turi juridinę teisę susipažinti su atitinkamais duomenimis ir su sąlyga, kad prašymas pateikti informaciją būtinas atsižvelgiant į tos pareigos pobūdį
  .

1a.
     Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją reguliariais intervalais.
  Šiems prašymams, jei įmanoma, naudojamos bendros ataskaitų teikimo formos.

1b.
     
  Bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija gali teikti visą informaciją, kurios reikia, kad ši kompetentinga institucija galėtų vykdyti savo pareigas laikydamasi profesinės paslapties įsipareigojimų, nustatytų šį sektorių reglamentuojančiuose teisės aktuose ir 56 straipsnyje.

1c.
     
  Prieš prašydama informacijos pagal šį straipsnį ir siekdama išvengti įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, Institucija pirmiausia atsižvelgia į turimus svarbius statistinius duomenis, surinktus, išplatintus ir parengtus Europos statistikos sistemos bei Europos centrinių bankų sistemos.

2.   Jei informacijos nėra arba
  kompetentingos
  institucijos ▐ nepateikia jos laiku, Institucija gali išsiųsti
  tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą kitoms priežiūros institucijoms, atitinkamos valstybės narės finansų ministerijai, jei ji disponuoja su rizikos ribojimu susijusia informacija, centriniam bankui ar statistikos biurui
  .

2a.
     
  Jei šios informacijos nėra arba ji pagal 1 ar 2 dalį nepateikiama laiku, Institucija gali pateikti tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą tiesiogiai atitinkamoms finansų įstaigoms. Motyvuotame prašyme paaiškinama, kodėl reikalingi duomenys apie atitinkamas atskiras finansų įstaigas.

Apie prašymus Institucija praneša atitinkamoms kompetentingoms institucijoms pagal 2 ir 2a dalis.

Institucijai paprašius,
  kompetentingos
  institucijos ▐ padeda Institucijai rinkti tokią informaciją.

3.   Institucija gali naudoti
  pagal šį straipsnį
  gautą konfidencialią informaciją tik šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti.

21 straipsnis

Santykiai su ESRV

1.   
  Institucija glaudžiai ir reguliariai
  bendradarbiauja su ESRV.

2.   Institucija ▐ reguliariai teikia ESRV naujausią valdybos užduotims atlikti būtiną informaciją. ESRV pateikus motyvuotą prašymą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../2010 [ESRV] [15] straipsnyje, jai nedelsiant pateikiami visi jos užduotims atlikti būtini duomenys, kurie nepateikti santraukos ar suvestinės forma.
  Institucija bendradarbiaudama su ESRV parengia atitinkamas slaptos informacijos, ypač susijusios su atskiromis finansų įstaigomis, perdavimo vidaus procedūras.

3.   Vadovaudamasi 4 ir 5 dalimis, Institucija užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų dėl ESRV įspėjimų ir rekomendacijų, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. .../2010 [ESRV] [16] straipsnyje.

4.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos Institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija nedelsdama sušaukia stebėtojų tarybos posėdį ir įvertina tokio įspėjimo ar rekomendacijos poveikį savo užduočių atlikimui.

Laikydamasi atitinkamos sprendimų priėmimo tvarkos, Institucija priima sprendimą dėl
  bet kokių
  veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal jai šiuo reglamentu suteiktus įgaliojimus siekiant išspręsti įspėjimuose ir rekomendacijose nustatytus klausimus.

Jeigu Institucija nesiima tolesnių priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  ESRV tokio sprendimo priežastis.

5.   Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos
  kompetentingai
  institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija, kai tinka, pasinaudoja jai šiuo reglamentu suteiktais įgaliojimais siekdama užtikrinti, kad laiku būtų imtasi tolesnių veiksmų.

Jeigu adresatas ketina nesilaikyti ESRV rekomendacijos, jis nurodo to priežastis stebėtojų tarybai ir jas apsvarsto.

Teikdama
  Tarybai ir
  ESRV informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [ESRV] [17] straipsnį,
  kompetentinga
  institucija deramai atsižvelgia į stebėtojų tarybos nuomonę.

6.   Atlikdama šiame reglamente nustatytas užduotis, Institucija kiek tik įmanoma atsižvelgia į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas.

22 straipsnis

Draudimo
  ir
  perdraudimo
  suinteresuotų subjektų grupė
  ir Profesinių pensijų suinteresuotų subjektų grupė

1.   Siekiant
  padėti sudaryti sąlygas
  konsultuotis su suinteresuotais subjektais Institucijos užduotims svarbiose srityse, įsteigiama Draudimo
  ir
  perdraudimo
  suinteresuotų subjektų grupė
  ir
  Profesinių
  pensijų fondų suinteresuotų subjektų grupė
  (toliau – suinteresuotų subjektų grupės)
  .
  Su suinteresuotų subjektų grupėmis konsultuojamasi dėl veiksmų, kurių imamasi pagal 7 straipsnį dėl reguliavimo techninių standartų ir įgyvendinimo techninių standartų, ir, jei tie veiksmai nesusiję su atskiromis finansų įstaigomis, pagal 8 straipsnio dėl gairių ir rekomendacijas. Jei veiksmų reikia imtis skubiai ir konsultacija tampa neįmanoma, suinteresuotų subjektų grupės nedelsiant informuojamos.

Suinteresuotų subjektų grupės susirenka mažiausiai keturis kartus per metus tomis pačiomis dienomis ir toje pačioje vietoje ir informuoja viena kitą aptartais klausimais, kurie nėra aptarti bendrai.

Suinteresuotų subjektų grupės nariai taip pat gali būti kitos suinteresuotų subjektų grupės nariais.

2.   Draudimo
  ir
  perdraudimo ▐ snuinteresuotų subjektų grupę sudaro 30 narių, proporcingai atstovaujančių
  Sąjungoje veikiančioms
  draudimo ir perdraudimo įmonėms
  ir draudimo tarpininkams
  , jų darbuotojams, vartotojams ir draudimo
  bei
  perdraudimo ▐ paslaugų naudotojams
  ir MVĮ atstovams
  .
  Ne mažiau kaip 5 nariai yra nepriklausomi aukšto lygio mokslininkai. Dešimt jos narių atstovauja finansų įstaigoms, iš kurių trys atstovauja kooperatyvų ir savitarpio draudimo ar perdraudimo įmonėms.

2a.
     
  Profesinių pensijų suinteresuotų subjektų grupę sudaro 30 narių, proporcingai atstovaujančių Sąjungoje veikiančioms Profesinių pensijų institucijoms, jų darbuotojams, taip pat vartotojams, profesinių pensijų paslaugų naudotojams ir MVĮ atstovams. Ne mažiau kaip 5 nariai yra nepriklausomi aukšto lygio mokslininkai. Dešimt jos narių atstovauja finansų įstaigoms.

3.   
  Suinteresuotų
  subjektų grupės narius skiria Institucijos stebėtojų taryba, atsižvelgdama į susijusių suinteresuotų subjektų pasiūlymus. Priimdama sprendimą, stebėtojų taryba kiek įmanoma stengiasi užtikrinti tinkamą geografinę
  ir lyčių
  pusiausvyrą ir atstovavimą suinteresuotais subjektais iš visos
  Europos Sąjungos
  .

Priimdama sprendimą, stebėtojų taryba užtikrina, kad visi nariai, neatstovaujantys profesionaliems rinkos dalyviams ar savo darbuotojams, atskleistų galimus interesų konfliktus.

3a.
     Institucija
  suinteresuotų subjektų grupėms teikia informaciją ir
  užtikrina
  joms
  deramas sekretoriato paslaugas.
  Nustatomos tinkamos suinteresuotų subjektų grupių narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, kelionės išlaidų kompensacijos. Grupės gali sudaryti techninių klausimų darbo grupes.

4.   
  Suinteresuotų
  subjektų
  grupių
  nariai eina savo pareigas pustrečių metų, o šiam laikotarpiui pasibaigus rengiama nauja atrankos procedūra.

Nariai pareigas gali eiti dvi kadencijas iš eilės.

5.   
  Suinteresuotų
  subjektų
  grupės
  gali teikti Institucijai nuomones ir patarimus bet kokiu su ▐ Institucijos užduotimis susijusiu klausimu
  , ypatingą dėmesį skirdama 7
  –
  7e, 8, 14, 15 ir 17 straipsniuose nurodytoms užduotims
  .

6.   
  Suinteresuotų
  subjektų
  grupės
  priima savo darbo tvarkos taisykles
  , remdamosi dviejų trečdalių narių dauguma
  .

7.   Institucija viešai skelbia ▐ suinteresuotų subjektų
  grupių
  nuomones ir patarimus bei konsultacijų su ja rezultatus.

23 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.   Jeigu valstybė narė mano, kad pagal 10 straipsnio 2 dalį arba pagal 11 straipsnį priimtas sprendimas daro
  tiesioginę ir labai didelę
  neigiamą įtaką jos fiskalinei atsakomybei, ji ▐ per
  dešimt darbo dienų
  nuo pranešimo apie Institucijos sprendimą
  kompetentingai
  institucijai
  dienos praneša
  Institucijai
  ,
  Komisijai
  ir Europos Parlamentui
  .
  Valstybė narė pranešime pagrindžia tokį sprendimą ir pateikia poveikio vertinimą, kuriame nurodo, kiek sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę.

2.   
  Institucija per mėnesį nuo valstybės narės pranešimo gavimo dienos praneša valstybei narei, ar patvirtina savo sprendimą, ar jį pakeičia arba panaikina.

3.   
  Jeigu Institucija patvirtina savo sprendimą arba jį pakeičia, Taryba priima sprendimą, ar Institucijos sprendimas turėtų būti patvirtintas, ar panaikintas. Sprendimas dėl Institucijos sprendimo patvirtinimo priimamas paprasta narių balsų dauguma. Sprendimas dėl Institucijos sprendimo panaikinimo priimamas kvalifikuotąja narių balsų dauguma. Nė vienu iš šių atvejų neturi būti atsižvelgiama į susijusių narių balsavimą.

3a.
     Jeigu Taryba nepriima sprendimo per dešimt darbo dienų
  10 straipsnyje nurodytu atveju ir per mėnesį 11 straipsnyje nurodytu atveju
  , laikoma, kad Institucijos sprendimas patvirtintas.

3b.
     
  Jei vadovaujantis pagal 10 straipsnį priimtu sprendimu reikia panaudoti lėšas pagal 12d ar 12e straipsnį, valstybės narės gali nesikreipti į Tarybą, kad būtų patvirtintas ar panaikintas Institucijos priimtas sprendimas.

24 straipsnis

Sprendimų priėmimo procedūros

1.   Prieš priimdama
  šiame reglamente
  numatytus sprendimus, Institucija praneša
  visiems nurodytiems adresatams
  apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę šiuo klausimu, visiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą
  , sudėtingumą ir galimas pasekmes
  .
  Tai mutatis mutandis taikoma rekomendacijoms, kaip nurodyta 9 straipsnio 4 dalyje.

2.   Institucijos sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie pagrįsti.

3.   Institucijos sprendimų adresatams pranešama apie teisės gynimo priemones, kuriomis galima pasinaudoti pagal šį reglamentą.

4.   Jeigu Institucija priėmė sprendimą pagal 10 straipsnio 2 ar 3 dalį, ji peržiūri tą sprendimą tinkamais intervalais.

5.   Sprendimai, kuriuos Institucija priima pagal 9, 10 ir 11 straipsnius, skelbiami viešai ir juose nurodoma susijusios
  kompetentingos
  institucijos ar finansų įstaigos tapatybė bei pagrindinis sprendimo turinys,
  nebent toks skelbimas prieštarauja
  teisėtam finansų įstaigų interesui apsaugoti savo verslo paslaptis
  arba gali sukelti didelę grėsmę tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos ar dalies Europos Sąjungos finansų sistemos stabilumui
  .

III   SKYRIUS

ORGANIZACIJA

1   skirsnis

STEBĖTOJŲ TARYBA

25 straipsnis

Sudėtis

1.   Stebėtojų tarybą sudaro:

| a) | pirmininkas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

a)

pirmininkas, kuris nebalsuoja;

| b) | ▐ nacionalinės
  valdžios
  institucijos, kompetentingos prižiūrėti finansų įstaigas
  , apibrėžtas 2 straipsnio 1 dalyje,
  kiekvienoje valstybėje narėje, vadovas
  , kuris asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ; |
| --- | --- |

b)

▐ nacionalinės
  valdžios
  institucijos, kompetentingos prižiūrėti finansų įstaigas
  , apibrėžtas 2 straipsnio 1 dalyje,
  kiekvienoje valstybėje narėje, vadovas
  , kuris asmeniškai dalyvauja posėdžiuose bent du kartus per metus
  ;

| c) | vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

c)

vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja;

| d) | vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja; |
| --- | --- |

d)

vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja;

| e) | po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja. |
| --- | --- |

e)

po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja.

1a.
     
  Stebėtojų taryba reguliariai bent du kartus per metus rengia posėdžius su suinteresuotų subjektų grupėmis.

2.   Kiekviena
  kompetentinga
  institucija ▐ turi paskirti iš savo įstaigos ▐ aukšto lygio pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jeigu tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

2a.
     
  Valstybėse narėse, kuriose yra daugiau nei viena institucija, kompetentinga vykdyti priežiūrą pagal šį reglamentą, šios institucijos susitaria dėl bendro atstovavimo, įskaitant bet kokį balsavimą pagal 29 straipsnį.

3.   Stebėtojų taryba gali nuspręsti leisti posėdžiuose dalyvauti stebėtojams.

Vykdomasis direktorius gali dalyvauti stebėtojų tarybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

26 straipsnis

Vidaus komitetai ir grupės

1.   Stebėtojų taryba gali steigti vidaus komitetus ar grupes stebėtojų tarybai priskirtoms specialioms užduotims atlikti ir gali numatyti tam tikrų aiškiai apibrėžtų užduočių ir sprendimų perdavimą vidaus komitetams ar grupėms, valdybai arba pirmininkui.

2.   Siekdama 11 straipsnio tikslų, stebėtojų taryba suformuoja
  proporcingos narių sudėties nepriklausomą
  grupę
  nešališkam
  nesutarimų sprendimui palengvinti, kurią sudaro pirmininkas ir du jos nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai
  ir nėra suinteresuoti konfliktu bei neturi tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis
  .

2a.
     
  Taikydama 11 straipsnio 2 dalį grupė pasiūlo, kad stebėtojų taryba 29 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka priimtų galutinį sprendimą.

2b.
     
  Stebėtojų taryba priima 2 dalyje nurodytos grupės darbo tvarkos taisykles.

27 straipsnis

Nepriklausomumas

1.
     Atlikdami šiuo reglamentu jiems skirtas užduotis, stebėtojų tarybos pirmininkas ir balsuojantys nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai
  vadovaudamiesi vien visos Sąjungos
  interesais, neprašo
  Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

2.
     
  Valstybės narės, ES institucijos ir bet kokios kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio stebėtojų tarybos nariams jiems atliekant savo užduotis.

28 straipsnis

Užduotys

1.   Stebėtojų taryba nustato Institucijos darbo gaires ir atsako už II skyriuje nurodytų sprendimų priėmimą.

2.   Stebėtojų taryba priima nuomones, rekomendacijas ir sprendimus bei teikia patarimus, kaip nurodyta II skyriuje.

3.   Stebėtojų taryba skiria pirmininką.

4.   Kiekvienais metais iki rugsėjo 30 d. stebėtojų taryba, remdamasi valdybos pasiūlymu, priima Institucijos kitų metų darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

4a.
     
  Stebėtojų taryba, remdamasi valdybos pasiūlymu, priima metinę Institucijos veiklos, įskaitant pirmininko pareigų atlikimą, ataskaitą, remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, ir kasmet iki birželio 15 d. perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Ataskaita paskelbiama viešai.

5.   Stebėtojų taryba priima daugiametę Institucijos darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Daugiametė darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.

6.   Stebėtojų taryba
  priima
  biudžetą ▐ pagal 49 straipsnį.

7.   Stebėtojų taryba naudojasi įgaliojimais taikyti drausmines priemones pirmininkui ir vykdomajam direktoriui ir gali pašalinti juos iš pareigų pagal atitinkamai 33 straipsnio 5 dalį arba 36 straipsnio 5 dalį.

29 straipsnis

Sprendimų priėmimas

1.   
  Stebėtojų
  tarybos sprendimai priimami paprastąja
  jos
  narių balsų dauguma
  , laikantis principo, pagal kurį kiekvienas narys turi vieną balsą
  . ▐

Dėl 7 ir 8 straipsniuose nurodytų aktų ir priemonių bei sprendimų, priimamų pagal VI skyrių, bei nukrypstant nuo pirmos pastraipos, stebėtojų taryba priima sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Dėl sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, sprendimų, kuriuos priima konsoliduojanti priežiūros institucija, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas laikomas priimtu, jeigu jis patvirtinamas paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai jis atmetamas narių, sudarančių blokuojančią mažumą, balsais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.

Visų kitų sprendimų, priimamų pagal 11 straipsnio 3 dalį, atvejais grupės pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta stebėtojų tarybos narių balsų dauguma laikantis principo, pagal kurį kiekvienas narys turi vieną balsą.

2.   Stebėtojų tarybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba trečdalio jos narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

3.   Stebėtojų taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

4.   Darbo tvarkos taisyklėse išsamiai nustatoma balsavimo tvarka, įskaitant tam tikrais atvejais taisykles dėl kvorumo. Nebalsuojantys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką ir vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose stebėtojų tarybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, nebent 61 straipsnyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose
  įstatymo galią turinčiuose
  teisės aktuose būtų nustatyta kitaip.

2   skirsnis

VALDYBA

30 straipsnis

Sudėtis

1.   Valdybą sudaro pirmininkas ▐ ir stebėtojų tarybos
  balsuojančių
  narių išrinkti
  dar šeši stebėtojų tarybos
  nariai.

Kiekvienas narys, išskyrus pirmininką, turi pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti valdybos narį, jei tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.

Stebėtojų tarybos išrinktų narių kadencija trunka pustrečių metų. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.
  Valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Europos Sąjungą. Kadencijos iš dalies sutampa, ir taikoma tinkama rotacijos tvarka.

2.   Valdybos sprendimai priimami dalyvaujančių narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.

Vykdomasis direktorius
  ir Komisijos atstovas
  dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

Komisijos atstovas turi teisę balsuoti 49 straipsnyje nurodytais klausimais.

Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

3.   Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba mažiausiai trečdalio narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.

Valdyba susirenka prieš kiekvieną stebėtojų tarybos posėdį ir tiek dažnai, kiek būtina.
  Valdyba susirenka į ▐ posėdžius bent
  penkis kartus
  per metus.

4.   Atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, valdybos nariams gali padėti patarėjai ar ekspertai.
  Balsavimo teisės neturintys nariai, išskyrus vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose valdybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis.

31 straipsnis

Nepriklausomumas

Valdybos nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai
  vadovaudamiesi vien visos Sąjungos
  interesais, neprašo jokių
  Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Nei valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ar organai, nei kokios nors kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nesiekia daryti įtakos valdybos nariams.

32 straipsnis

Užduotys

1.   Valdyba užtikrina, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų pagal šį reglamentą jai skirtas užduotis.

2.   Valdyba siūlo metinę ir daugiametę darbo programą, kurią priima stebėtojų taryba.

3.   Valdyba naudojasi savo biudžeto įgaliojimais pagal 49 ir 50 straipsnius.

4.   Valdyba priima Institucijos darbuotojų politikos planą ir pagal 54 straipsnio 2 dalį – būtinas Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatai) įgyvendinimo priemones.

5.   Valdyba priima specialias nuostatas dėl teisės susipažinti su Institucijos dokumentais pagal 58 straipsnį.

6.   Valdyba
  , remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, pateikia
  metinę Institucijos veiklos
  , įskaitant pirmininko pareigų atlikimą,
  ataskaitą
  stebėtojų tarybai, kuri ją patvirtina
  ir
  pateikia
  Europos Parlamentui ▐.

7.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

8.   Valdyba skiria ir šalina apeliacinės tarybos narius pagal 44 straipsnio 3 dalį ir 44 straipsnio 5 dalį.

3   skirsnis

PIRMININKAS

33 straipsnis

Skyrimas ir užduotys

1.   Institucijai atstovauja pirmininkas, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

Pirmininkas atsako už stebėtojų tarybos darbo parengimą ir pirmininkauja stebėtojų tarybos bei valdybos posėdžiams.

2.   Pirmininką skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą bei su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  , kurią rengia ir kuriai vadovauja Komisija
  .

Komisija pateikia Europos Parlamentui galutinį trijų kandidatų sąrašą. Surengęs šių kandidatų klausymus, Europos Parlamentas išrenka vieną iš tų kandidatų. Taip atrinktą kandidatą skiria stebėtojų taryba.

Stebėtojų taryba taip pat iš savo narių išrenka pakaitinį narį, kuris atliktų pirmininko pareigas jam nesant.
  Pakaitinis narys negali būti valdybos narys.

3.   Pirmininko kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki pirmininko penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas.

5.   Pirmininką gali pašalinti iš pareigų tik ▐ Europos Parlamentas
  remdamasis stebėtojų tarybos sprendimu
  .

Pirmininkas negali trukdyti stebėtojų tarybai svarstyti su pirmininku susijusius klausimus, visų pirma dėl būtinybės pašalinti jį (arba ją) iš pareigų, ir nedalyvauja su tokiu klausimu susijusiuose svarstymuose.

34 straipsnis

Nepriklausomumas

Nepažeidžiant stebėtojų tarybos vaidmens pirmininko užduočių atžvilgiu, pirmininkas neprašo
  Europos Sąjungos
  institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.

Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir bet kokia kita viešoji ar privačioji įstaiga nesiekia daryti poveikio pirmininkui jam vykdant savo pareigas.

Pagal 54 straipsnyje nurodytus Pareigūnų tarnybos nuostatus, baigusiam tarnybą pirmininkui toliau tenka pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

35 straipsnis

Ataskaita

1.   Europos Parlamentas
  ir Taryba
  gali pakviesti pirmininką ar jo pakaitinį narį, visiškai paisydamas jo nepriklausomumo, ▐ daryti pareiškimą
  . Pirmininkas daro pareiškimą Europos Parlamente
  ir
  paprašius atsako į visus jo
  narių pateiktus klausimus.

2.   
  Paprašius ir ne vėliau kaip 15 dienų prieš darydamas 1 dalyje nurodytą pareiškimą,
  pirmininkas
  raštu atsiskaito Europos Parlamentui apie pagrindinę Institucijos veiklą
  .

2a.
     
  Kartu su 7a–7e, 8, 9, 10, 11a ir 18 straipsniuose nurodyta informacija, ataskaitoje taip pat pateikiama visa atitinkama informacija, kurios ad hoc prašo Europos Parlamentas.

4   skirsnis

VYKDOMASIS DIREKTORIUS

36 straipsnis

Skyrimas

1.   Institucijai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą, su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį bei valdymo patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą
  po to, kai patvirtina Europos Parlamentas
  .

3.   Vykdomojo direktoriaus kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.

4.   Per devynis mėnesius iki vykdomojo direktoriaus penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba atlieka įvertinimą.

Stebėtojų taryba visų pirma įvertina:

| a) | per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti; |
| --- | --- |

a)

per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;

| b) | Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

b)

Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.

Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją.

5.   Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik stebėtojų tarybos sprendimu.

37 straipsnis

Nepriklausomumas

1.
     Nepažeidžiant atitinkamų valdybos ir stebėtojų tarybos vaidmenų vykdomojo direktoriaus užduočių atžvilgiu, vykdomasis direktorius neprašo nurodymų iš jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar Institucijai nepriklausančio asmens ir jais nesivadovauja.

2.
     
  Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir kitos viešosios ar privačios įstaigos nesiekia daryti poveikio vykdomajam direktoriui jam vykdant savo pareigas.

Pagal 54 straipsnyje nurodytus Pareigūnų tarnybos nuostatus, baigusiam tarnybą vykdomajam direktoriui toliau tenka pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

38 straipsnis

Užduotys

1.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos valdymą ir rengia valdybos darbą.

2.   Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos metinės darbo programos įgyvendinimą vadovaujant stebėtojų tarybai ir kontroliuojant valdybai.

3.   Vykdomasis direktorius imasi būtinų priemonių Institucijos veikimui užtikrinti pagal šį reglamentą, visų pirma priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus.

4.   Vykdomasis direktorius rengia daugiametę darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

5.   Vykdomasis direktorius kasmet iki birželio 30 d. parengia kitų metų Institucijos darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.

6.   Vykdomasis direktorius parengia preliminarų Institucijos biudžeto projektą pagal 49 straipsnį ir vykdo Institucijos biudžetą pagal 50 straipsnį.

7.   Vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia metinės ataskaitos projektą, kuriame yra skirsnis apie Institucijos reguliavimo ir priežiūros veiklą ir skirsnis apie finansinius ir administracinius reikalus.

8.   Vykdomasis direktorius Institucijos darbuotojų atžvilgiu naudojasi 54 straipsnyje nustatytais įgaliojimais ir tvarko darbuotojų reikalus.

IV   SKYRIUS

EUROPOS FINANSŲ PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ SISTEMA ▐

2   skirsnis

EUROPOS PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ JUNGTINIS KOMITETAS

40 straipsnis

Steigimas

1.   Šiuo reglamentu
  įsteigiama Europos priežiūros institucija (Jungtinis
  komitetas
  )
  .

2.   
  Jungtinis komitetas veikia kaip forumas, kuriame Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su kitomis EPI ir užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose, visų pirma susijusiuose su:

| — | finansiniais konglomeratais; |
| --- | --- |

—

finansiniais konglomeratais;

| — | apskaita ir auditu; |
| --- | --- |

—

apskaita ir auditu;

| — | mikrolygio rizikos ribojimo pokyčių, rizikos ir silpnųjų vietų visuose sektoriuose, keliančių pavojų finansiniam stabilumui, analizėmis; |
| --- | --- |

—

mikrolygio rizikos ribojimo pokyčių, rizikos ir silpnųjų vietų visuose sektoriuose, keliančių pavojų finansiniam stabilumui, analizėmis;

| — | mažmeniniais investiciniais produktais; |
| --- | --- |

—

mažmeniniais investiciniais produktais;

| — | kovos su pinigų plovimu priemonėmis bei |
| --- | --- |

—

kovos su pinigų plovimu priemonėmis bei

| — | keitimusi informacija su Europos sisteminės rizikos valdyba, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu
  . |
| --- | --- |

—

keitimusi informacija su Europos sisteminės rizikos valdyba, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos ir Europos priežiūros institucijų bendradarbiavimo plėtojimu
  .

3.   
  Jungtiniam komitetui trys Europos priežiūros institucijos paskiria darbuotojus, kurie vykdo sekretoriato veiklą.
  Institucija skiria pakankamai išteklių ▐ administravimo, infrastruktūros ir veiklos
  išlaidoms
  .

40a straipsnis

Priežiūra

Jei finansų įstaiga veikia įvairiuose sektoriuose, Jungtinis komitetas sprendžia nesutarimus pagal šio reglamento 42 straipsnį.

41 straipsnis

Sudėtis

1.   Jungtinį komitetą sudaro ▐ Europos
  priežiūros institucijų
  pirmininkai ir, kai taikoma, pagal 43 straipsnį įsteigto pakomitečio pirmininkas.

2.   Vykdomasis direktorius,
  Komisijos atstovas
  ir ESRV kviečiami į Jungtinio komiteto, taip pat 43 straipsnyje minėtų pakomitečių posėdžius kaip stebėtojai.

3.   Jungtinio komiteto pirmininkas skiriamas iš Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkų metinės rotacijos principu.
  Pagal šio straipsnio 3 dalį paskirtas Jungtinio komiteto pirmininkas taip pat skiriamas Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotoju.

4.   ▐ Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas paskelbia. Taisyklėse gali būti nurodyti papildomi Jungtinio komiteto posėdžių dalyviai.

▐ Jungtinis komitetas susitinka bent kartą per du mėnesius.

42 straipsnis

Bendrosios pozicijos ir bendrieji aktai

Vykdydama II skyriuje nustatytas užduotis, visų pirma susijusias su Direktyvos 2002/87/EB įgyvendinimu, Institucija, kai tinka, siekia suformuoti bendrą poziciją su atitinkamai Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.

Aktus pagal šio reglamento 7, 9, 10 arba 11 straipsnius, kurie yra susiję su Direktyvos 2002/87/EB ir bet kurio kito šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto
  įstatymo galią turinčio
  teisės akto taikymu, kuris taip pat patenka į Europos bankininkystės institucijos ar Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos kompetencijos sritį, lygiagrečiai priima atitinkamai Institucija, Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.

43 straipsnis

Pakomitečiai

1.
     Siekiant 42 straipsnio tikslų įsteigiamas ▐ Jungtinio komiteto finansinių konglomeratų pakomitetis.

2.
     Tą pakomitetį sudaro 41 straipsnio 1 dalyje minėti asmenys ir vienas kiekvienos valstybės narės atitinkamos
  kompetentingos
  institucijos dabartinio personalo aukšto lygio atstovas.

3.
     Pakomitetis iš savo narių išsirenka pirmininką, kuris taip pat yra ▐ Jungtinio komiteto narys.

4.
     Jungtinis komitetas gali steigti papildomų pakomitečių.

3   skirsnis

APELIACINĖ TARYBA

44 straipsnis

Sudėtis

1.   Apeliacinė taryba – jungtinė
  trijų
  Europos
  priežiūros institucijų
  įstaiga.

2.   Apeliacinę tarybą sudaro šeši nariai ir šeši pakaitiniai nariai, kurie turi
  būti geros reputacijos bei turi
  turėti
  dokumentais pagrįstų
  atitinkamų žinių ir profesinės patirties,
  įskaitant patirtį priežiūros klausimais, įgytos pakankamai aukštu lygiu bankininkystės, draudimo, vertybinių popierių ar kitų finansinių paslaugų srityje,
  tačiau tai negali būti dabartiniai
  kompetentingų
  institucijų ar kitų Institucijos veikloje dalyvaujančių nacionalinių ar
  Europos Sąjungos
  įstaigų darbuotojai.
  Dauguma apeliacinės tarybos narių turi turėti pakankamai teisės žinių, kad galėtų teikti profesionalias teisines konsultacijas Institucijos įgaliojimų vykdymo teisėtumo klausimais.

Apeliacinė taryba skiria savo pirmininką.

Apeliacinės tarybos sprendimai priimami bent keturių iš šešių jos narių balsų dauguma.
  Tais atvejais, kai apskųstam sprendimui taikomas šis reglamentas, šiai keturių narių daugumai turi priklausyti bent vienas iš dviejų Institucijos paskirtų apeliacinės tarybos narių.

Apeliacinę tarybą prireikus sušaukia jos pirmininkas.

3.   Du apeliacinės tarybos narius ir du pakaitinius narius iš Komisijos pasiūlyto trumpojo sąrašo, sudaryto po viešo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, skiria Institucijos valdyba, prieš tai pasitarusi su stebėtojų taryba.

Kiti nariai skiriami pagal Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EVPRI].

4.   Apeliacinės tarybos narių kadencija trunka penkerius metus. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.

5.   Institucijos valdybos paskirtas apeliacinės tarybos narys negali būti pašalintas iš pareigų savo kadencijos laikotarpiu, nebent jis pripažintas kaltu dėl rimto nusižengimo ir valdyba, pasitarusi su stebėtojų taryba, priima atitinkamą sprendimą.

6.   
  ▐
  Europos bankininkystės institucija
  , Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
  ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija
  , pasitelkdamos Jungtinį komitetą,
  užtikrina tinkamą apeliacinės tarybos veiklos paramą ir sekretoriato paslaugas.

45 straipsnis

Nepriklausomumas ir nešališkumas

1.   Apeliacinės tarybos nariai priima sprendimus nepriklausomai. Jų nevaržo jokie nurodymai. Jie negali eiti jokių kitų pareigų Institucijoje, jos valdyboje ar jos stebėtojų taryboje.

2.   Apeliacinės tarybos nariai negali dalyvauti jokiame apeliaciniame procese, jeigu yra kaip nors asmeniškai juo suinteresuoti arba jeigu anksčiau dalyvavo procese kaip vienos iš proceso šalių atstovai, arba jeigu dalyvavo priimant skundžiamą sprendimą.

3.   Jeigu kuris nors apeliacinės tarybos narys dėl vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba dėl bet kokios kitos priežasties mano, kad kolega narys neturėtų dalyvauti kuriame nors apeliaciniame procese, jis atitinkamai informuoja apeliacinę tarybą.

4.   Bet kuri apeliacinio proceso šalis gali paprieštarauti apeliacinės tarybos nario dalyvavimui, remdamasi bet kuria iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba įtarusi apeliacinės tarybos narį šališkumu.

Prieštaravimo pagrindas negali būti narių pilietybė ir nėra priimtinas, jeigu apeliacinio proceso šalis, nors ir žinojusi apie esamą pagrindą prieštarauti, vis dėlto ėmėsi kitokios procesinės priemonės, o ne prieštaravo apeliacinės tarybos sudėčiai.

5.   Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais, nedalyvaujant susijusiam nariui.

Tam sprendimui priimti susijusį narį apeliacinėje taryboje pakeičia jo pakaitinis narys, nebent jis atsidurtų panašioje padėtyje. Tokiu atveju pirmininkas paskiria pavaduojantį asmenį iš turimų pakaitinių narių.

6.   Apeliacinės tarybos nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai ir vadovautis viešaisiais interesais.

Tam jie pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kuriose nurodo, kad neturi jokių interesų, kurie gali būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui, arba kokių nors tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui.

Tos deklaracijos raštu pateikiamos kasmet ir skelbiamos viešai.

V   SKYRIUS

TEISĖS GYNIMO PRIEMONĖS

46 straipsnis

Apeliaciniai skundai

1.   Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, įskaitant
  kompetentingas
  institucijas, gali pateikti apeliacinį skundą dėl 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodyto Institucijos sprendimo ir dėl bet kokio kito Institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  įstatymo galią turinčius
  teisės aktus priimto sprendimo, skirto tam asmeniui, arba dėl sprendimo, kuris, nors ir skirtas kitam asmeniui, yra tiesiogiai ir konkrečiai susijęs su tuo asmeniu.

2.   Apeliacinis skundas kartu su jo pagrindimu Institucijai pateikiamas raštu per du mėnesius nuo pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dienos arba, jei tai nebuvo padaryta, per du mėnesius nuo tos dienos, kai Institucija paskelbė sprendimą.

Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl apeliacinio skundo per du mėnesius nuo jo pateikimo.

3.   Jeigu apeliacinis skundas pateiktas pagal 1 dalį, sprendimo vykdymas nesustabdomas.

Tačiau apeliacinė taryba gali sustabdyti ginčijamo sprendimo taikymą, jeigu mano, kad to reikia dėl susiklosčiusių aplinkybių.

4.   Jeigu skundas priimtinas, apeliacinė taryba tiria, ar jis tinkamai pagrįstas.
  ▐
  Ji kviečia apeliacinio proceso šalis per nustatytus laikotarpius pateikti pastabas dėl jos pateiktų pranešimų arba dėl kitų apeliacinio proceso šalių pateiktų pranešimų. Apeliacinio proceso šalys turi teisę pateikti paaiškinimus žodžiu.

5.   
  Apeliacinė
  taryba gali
  patvirtinti kompetentingo
  Institucijos
  padalinio priimtą sprendimą
  arba ▐ perduoti bylą kompetentingam Institucijos padaliniui. Pastarajam apeliacinės tarybos sprendimas yra privalomas
  ir jis priima iš dalies pakeistą sprendimą dėl tos bylos
  .

6.   Apeliacinė taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.

7.   Apeliacinės tarybos priimti sprendimai yra pagrįsti ir Institucija juos viešai paskelbia.

47 straipsnis

Ieškinių pateikimas
  Bendrajam
  teismui ir Teisingumo Teismui

1.   Pagal
  SESV 263
  straipsnį
  Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys, kuriame ginčijamas apeliacinės tarybos priimtas sprendimas arba, tais atvejais, kai apeliacinė taryba tokios teisės neturi, Institucijos priimtas sprendimas.

1a.
     
  Pagal SESV 263 straipsnį valstybės narės ir Sąjungos institucijos, taip pat bet kuris fizinis ar juridinis asmuo Teisingumo Teismui gali tiesiogiai apskųsti Institucijos sprendimus.

2.   Jeigu Institucija įpareigota veikti, bet nepriima jokio sprendimo, pagal
  SESV 265 straipsnį Bendrajam
  teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys dėl neveikimo.

3.   Institucija privalo imtis būtinų priemonių
  Bendrojo
  teismo ar Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.

VI   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

48 straipsnis

Institucijos biudžetas

1.   Institucijos
  , kuri yra Europos įstaiga pagal Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 (EB, Euratomas) 185 straipsnį,
  pajamas visų pirma sudaro
  šie atitinkamai derinami komponentai
  :

| a) | privalomi nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas, įnašai
  , kurie mokami vadovaujantis prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta balsų paskirstymo formule
  ; |
| --- | --- |

a)

privalomi nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas, įnašai
  , kurie mokami vadovaujantis prie Europos Sąjungos sutarties bei SESV pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta balsų paskirstymo formule
  ;

| b) | Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į ▐ bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Sąjungos biudžeto teikiamas biudžeto valdymo institucijai pritarus, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte; |
| --- | --- |

b)

Europos Sąjungos
  subsidija, įtraukta į ▐ bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);
  Institucijos finansavimas iš Sąjungos biudžeto teikiamas biudžeto valdymo institucijai pritarus, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 punkte;

| c) | visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Europos Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

c)

visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose
  Europos Sąjungos
  teisės priemonėse nurodytais atvejais.

2.   Institucijos išlaidas sudaro bent personalo, darbo užmokesčio, administracinės, infrastruktūros
  , profesinio mokymo
  ir veiklos išlaidos.

3.   Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

4.   Visų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatos parengiamos kiekvieniems finansiniams metams, sutampantiems su kalendoriniais metais, ir pateikiamos Institucijos biudžete.

49 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir tą preliminarų biudžeto projektą kartu su etatų planu pateikia valdybai
  ir stebėtojų tarybai
  . Kiekvienais metais
  stebėtojų taryba
  pagal vykdomojo direktoriaus parengtą
  ir valdybos patvirtintą
  preliminarų projektą sudaro ateinančių finansinių metų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatą. Tą sąmatą, apimančią ir etatų plano projektą,
  stebėtojų taryba
  pateikia Komisijai ne vėliau kaip kovo 31 d. Prieš patvirtinant sąmatą, vykdomojo direktoriaus parengtą projektą patvirtina
  valdyba
  .

2.   Komisija pateikia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

3.   Remdamasi šia sąmata, Komisija įtraukia į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą išlaidas, kurios, jos manymu, reikalingos pagal etatų planą, ir subsidijos, kuri bus mokama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal
  SESV 313 ir 314 straipsnius
  , sumą.

4.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina Institucijos etatų planą. Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus Institucijos subsidijai.

5.   Institucijos biudžetą priima
  stebėtojų taryba
  . Jis tampa galutiniu, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

6.   Valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti visus projektus, kurie gali turėti didelę reikšmę Institucijos biudžeto finansavimui, visų pirma apie visus projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša ir Komisijai. Jeigu bet kuri biudžeto valdymo institucijai priklausanti institucija ketina pateikti nuomonę, ji praneša apie tai Institucijai per dvi savaites nuo informacijos apie projektą gavimo dienos. Jeigu atsakymo nėra, Institucija gali pradėti vykdyti planuotą veiksmą.

6a.
     
  Institucijos pirmųjų veiklos metų, kurie baigiasi 2011 m. gruodžio 31 d., biudžetą, pasikonsultavę su Komisija, tvirtina 3-iojo lygio komiteto nariai ir po to teikia jį patvirtinti Europos Parlamentui ir Tarybai.

50 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Vykdomasis direktorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas ir įgyvendina Institucijos biudžetą.

2.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip kovo 1 d. Institucijos apskaitos pareigūnas pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Institucijos apskaitos pareigūnas taip pat nusiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip ateinančių metų kovo 31 d.

Po to Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (48) (toliau – Finansinis reglamentas) 128 straipsnį.

3.   Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Institucijos preliminarias finansines ataskaitas pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Institucijos finansines ataskaitas ir pateikia jas valdybai, kad ji pateiktų nuomonę.

4.   Valdyba pateikia nuomonę dėl Institucijos galutinių finansinių ataskaitų.

5.   Ne vėliau kaip liepos 1 d. po finansinių metų pabaigos vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

6.   Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.

7.   Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šio atsakymo kopiją jis (ji) taip pat nusiunčia valdybai ir Komisijai.

8.   Kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje ir Europos Parlamentui paprašius, vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūra.

9.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuotąja balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų gegužės 15 d. priima sprendimą, kad Institucija n finansinių metų biudžetą įvykdė
  (įtraukiant visas Institucijos išlaidas ir pajamas)
  .

51 straipsnis

Finansinės taisyklės

Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima Institucijai taikomas finansines taisykles. Tos taisyklės negali nukrypti nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (49), nebent to reikėtų atsižvelgiant į konkrečius Institucijos veiklos poreikius ir tik Komisijai iš anksto pritarus.

52 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

1.   Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, Institucijai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2.   Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) (50) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Institucijos darbuotojams.

3.   Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.

VII   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

53 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Institucijai ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

54 straipsnis

Darbuotojai

1.   Institucijos darbuotojams, įskaitant jos vykdomąjį direktorių
  ir jos pirmininką
  , taikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos
  Sąjungos
  institucijų bendrai priimtos taisyklės šiems nuostatams ir sąlygoms taikyti.

2.   Komisijai pritarus, valdyba Pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatyta tvarka patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.

3.   Darbuotojų atžvilgiu Institucija naudojasi įgaliojimais, kurie pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus suteikiami paskyrimų tarnybai ir kurie pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikiami institucijai, turinčiai teisę sudaryti sutartis.

4.   Valdyba priima nuostatas, leidžiančias Institucijoje įdarbinti valstybių narių deleguotus nacionalinius ekspertus.

55 straipsnis

Institucijos atsakomybė

1.   Nesutartinės atsakomybės atveju Institucija pagal valstybių narių teisės aktams būdingus bendruosius principus atlygina žalą, kurią ji arba jos darbuotojai padarė eidami pareigas. Bet koks ginčas, kylantis dėl tokios žalos atlyginimo, priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

2.   Institucijos darbuotojų asmeninė finansinė ir drausminė atsakomybė Institucijai reglamentuojama Institucijos darbuotojams taikomų atitinkamų nuostatų.

56 straipsnis

Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį

1.   Stebėtojų tarybos ir valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Institucijos darbuotojams, įskaitant valstybių narių laikinai komandiruotus pareigūnus
  ir visus kitus asmenis, pagal darbo sutartis atliekančius Institucijos užduotis
  , taikomi profesinės paslapties reikalavimai pagal
  SESV 339 straipsnį
  ir atitinkamos atitinkamų
  Sąjungos
  teisės aktų nuostatos, net ir jiems baigus eiti pareigas.

Pagal 54 straipsnyje nurodytus Pareigūnų tarnybos nuostatus baigusiems tarnybą darbuotojams toliau tenka pareiga sąžiningai ir apdairiai elgtis duodant sutikimą eiti tam tikras pareigas ar gaunant išmokas.

Nei valstybės narės, Europos Sąjungos institucijos ar organai, nei kurios nors kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nesiekia daryti įtakos Institucijos darbuotojams.

2.   Jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti konkrečių finansų įstaigų, išskyrus baudžiamosios teisės nustatytus atvejus.

Be to, įpareigojimas pagal 1 dalį ir šios dalies pirmąją pastraipą nedraudžia Institucijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms naudoti informaciją 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų
  įstatymo galią turinčių
  teisės aktų vykdymui užtikrinti ir visų pirma teisiniam procesui sprendimams priimti.

3.   1 ir 2 dalių nuostatomis Institucijai nedraudžiama keistis informacija su nacionalinėmis priežiūros institucijomis pagal šį reglamentą ir kitus finansų įstaigoms taikytinus
  Sąjungos
  teisės aktus.

Tai informacijai taikomos 1 ir 2 dalyse nurodytos profesinės paslapties saugojimo sąlygos. Institucija savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustato praktinę 1 ir 2 dalyse nurodytų konfidencialumo taisyklių įgyvendinimo tvarką.

4.   Institucija taiko Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (51).

57 straipsnis

Duomenų apsauga

Šiuo reglamentu nepažeidžiami valstybių narių įpareigojimai, susiję su jų asmens duomenų tvarkymu pagal Direktyvą 95/46/EB, ar Institucijos įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 vykdant pareigas.

58 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   Institucijos turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Valdyba patvirtina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines priemones ne vėliau kaip 2011 m. gegužės 31 d.

3.   Dėl sprendimų, Institucijos priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba ieškinys Teisingumo Teismui, prieš tai atitinkamai apskundus sprendimą apeliacinei tarybai, laikantis atitinkamai
  SESV 228 ir 263
  straipsniuose nustatytų sąlygų.

59 straipsnis

Nuostatos dėl kalbų vartojimo

1.   Institucijai taikomos Tarybos reglamento Nr. 1 (52) nuostatos.

2.   Dėl Institucijos kalbų vartojimo vidaus tvarkos sprendžia valdyba.

3.   Institucijos veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

60 straipsnis

Susitarimas dėl būstinės

Reikiamos nuostatos dėl patalpų, teiktinų Institucijai valstybėje narėje, kurioje yra jos būstinė, ir patogumų, kuriuos turi suteikti ta valstybė narė, taip pat specialios taisyklės, taikytinos toje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Institucijos darbuotojams ir jų šeimos nariams, nustatoma Institucijos ir tos valstybės narės susitarime dėl būstinės, sudarytame gavus valdybos pritarimą.

Ta valstybė narė sudaro geriausias įmanomas sąlygas, kad būtų užtikrintas tinkamas Institucijos veikimas, įskaitant daugiakalbį europinį mokymą ir reikiamą transporto infrastruktūrą.

61 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.
     Institucijos veikloje gali dalyvauti Europos Sąjungai nepriklausančios šalys, kurios su
  Sąjunga
  yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos jos priėmė ir taiko
  Sąjungos
  teisę Institucijos kompetencijos srityje, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.

1a.
     
  Institucija gali leisti savo veikloje dalyvauti trečiosiomis šalimis, taikančiomis teisės aktus, kurie pripažįstami lygiaverčiais Institucijos kompetencijos srityse, nurodytose 1 straipsnio 2 dalyje, kaip numatyta pagal SESV 216 straipsnį Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose.

2.
     Pagal atitinkamas tų susitarimų nuostatas, įskaitant su finansiniais įnašais ir darbuotojais susijusias nuostatas, nustatoma konkreti tų šalių dalyvavimo Institucijos veikloje tvarka, visų pirma nustatant jų dalyvavimo pobūdį, apimtį ir procedūrinius aspektus. Joje gali būti numatytas atstovavimas stebėtojo teisėmis stebėtojų taryboje, tačiau užtikrinama, kad šios šalys nedalyvautų jokiuose su atskiromis finansų įstaigomis susijusiuose aptarimuose, išskyrus atvejus, kai yra tiesiogiai su tomis įstaigomis susijusių interesų.

VIII   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

62 straipsnis

Parengiamieji veiksmai

| -1. | Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo CEIOPS glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka CEIOPS pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą. |
| --- | --- |

-1.

Laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo iki Institucijos įsteigimo CEIOPS glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atlieka CEIOPS pakeitimo Institucija parengiamąjį darbą.

| 1. | Įsteigus Instituciją
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą ▐.
  Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną atlikti vykdomųjų direktorių funkcijas, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius pradės eiti pareigas.
  Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti. |
| --- | --- |

1.

Įsteigus Instituciją
  Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą ▐.

Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną atlikti vykdomųjų direktorių funkcijas, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius pradės eiti pareigas.
  Šis laikotarpis trunka tol, kol Institucija įgyja pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.

| 2. | Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis. |
| --- | --- |

2.

Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis.

| 3. | 1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų.

| 3a. | Institucija laikoma CEIOPS teisių perėmėja. Visas tinkamas CEIOPS turtas ir visi įsipareigojimai bei visos nebaigtos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, nurodydamas turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi CEIOPS baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, CEIOPS nariai ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina. |
| --- | --- |

3a.

Institucija laikoma CEIOPS teisių perėmėja. Visas tinkamas CEIOPS turtas ir visi įsipareigojimai bei visos nebaigtos operacijos perduodami Institucijai. Nepriklausomas auditorius parengia ataskaitą, nurodydamas turtą ir įsipareigojimus, kuriuos turi CEIOPS baigdamas veiklą. Prieš pradedant bet kokį turto ir įsipareigojimų perdavimą, CEIOPS nariai ir Komisija atlieka šios ataskaitos auditą ir ją patvirtina.

63 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio personalo nuostatos

1.   Nukrypstant nuo 54 straipsnio, visos
  CEIOPS
  ar jo sekretoriato sudarytos darbo sutartys
  ir delegavimo susitarimai
  ,
  galiojantys
  tą dieną, kai pradedamas taikyti šis reglamentas,
  vykdomi
  iki jų galiojimo pabaigos. Jos negali būti pratęstos.

2.   Visiems ▐ 1
  dalyje nurodytiems
  personalo nariams pasiūloma galimybė sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, remiantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktu, įvairiais Institucijos etatų plane numatytais lygiais.

Siekiant patikrinti galimų kandidatų gebėjimus, darbo našumą ir sąžiningumą, sudaryti sutartis įgaliota tarnyba įsigaliojus šiam reglamentui ▐ visiems
  1 dalyje nurodytiems CEIOPS ar jo sekretoriato
  darbuotojams
  taiko
  vidaus atrankos procedūrą.
  Vidaus atrankos procedūros metu visapusiškai atsižvelgiama į įgūdžius ir patirtį, kurias parodė asmuo atlikdamas savo užduotis prieš įdarbinimą.

3.   Atsižvelgiant į atliktinų funkcijų rūšį ir lygį, atrinktiems kandidatams pasiūloma sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, kurių trukmė atitiktų bent tą laikotarpį, kuris liko pagal ankstesnę sutartį.

4.   Atitinkama nacionalinė teisė, taikoma darbo sutartims, ir kiti atitinkami teisės aktai ir toliau taikomi personalo nariams, kurie turi ankstesnes sutartis ir nusprendžia neprašyti sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties arba kuriems nepasiūloma sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties pagal 2 dalį.

63a straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Valstybės narės priima veiksmingam šio reglamento taikymui užtikrinti reikiamas nuostatas.

64 straipsnis

Pakeitimai

Šiuo reglamentu iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB, išbraukiant
  CEIOPS
  iš to sprendimo priedo B dalyje pateikto paramos gavėjų sąrašo.

65 straipsnis

Panaikinimas

Komisijos sprendimas 2009/79/EB, kuriuo įsteigiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas, panaikinamas
  nuo 2011 m. sausio 1 d.

66 straipsnis

Peržiūros nuostata

| -1. | Iki ... (53) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo sistemą, įskaitant finansavimo tvarką. |
| --- | --- |

-1.

Iki ... (53) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kurių reikia siekiant sustiprinti institucijų, kurios gali kelti 12b straipsnyje nurodytą sisteminę riziką, priežiūrą ir sukurti naują finansų krizės valdymo sistemą, įskaitant finansavimo tvarką.

| 1. | Iki ... (54) ir vėliau kas trejus metus
  Komisija
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, būtinus norint sukurti patikimą problemų sprendimų sistemą, įskaitant finansų įstaigų įnašų, kuriais siekiama suvaldyti sisteminę riziką, sistemas, ir
  paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐.
  Toje ataskaitoje, inter alia, vertinama:










  a) | kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija; |
| --- | --- | --- |

1.

Iki ... (54) ir vėliau kas trejus metus
  Komisija
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, būtinus norint sukurti patikimą problemų sprendimų sistemą, įskaitant finansų įstaigų įnašų, kuriais siekiama suvaldyti sisteminę riziką, sistemas, ir
  paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras ▐.
  Toje ataskaitoje, inter alia, vertinama:

a)

kompetentingų institucijų pasiekta priežiūros praktikos konvergencija;

| b) | priežiūros institucijų kolegijų veikla; |
| --- | --- |

b)

priežiūros institucijų kolegijų veikla;

| c) | pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

c)

pažanga siekiant konvergencijos krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse, įskaitant Europos finansavimo mechanizmus;

| d) | ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytais klausimais, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint sisteminę riziką galinčias kelti finansų įstaigas ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtų įstaigų priežiūros įgaliojimais; |
| --- | --- |

d)

ar, ypač atsižvelgiant į pažangą c punkte nurodytais klausimais, Institucijai reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį prižiūrint sisteminę riziką galinčias kelti finansų įstaigas ir ar ji turėtų naudotis didesniais minėtų įstaigų priežiūros įgaliojimais;

| e) | straipsnyje nustatytos apsaugos priemonės taikymas. |
| --- | --- |

e)

straipsnyje nustatytos apsaugos priemonės taikymas.

| 1a. | 1 dalyje nurodytoje
  ataskaitoje taip pat
  nagrinėjama, ar:










  a) | reikėtų perkelti Institucijas į vieną buveinę siekiant geresnio jų veiklos koordinavimo; |
| --- | --- | --- |

1a.

1 dalyje nurodytoje
  ataskaitoje taip pat
  nagrinėjama, ar:

a)

reikėtų perkelti Institucijas į vieną buveinę siekiant geresnio jų veiklos koordinavimo;

| b) | tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai; |
| --- | --- |

b)

tikslinga bankininkystės, draudimo, profesinių pensijų, vertybinių popierių ir finansų rinkų priežiūrą toliau vykdyti atskirai;

| c) | tikslinga, kad rizikos ribojimo priežiūra ir komercinės veiklos priežiūra vykdoma atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija; |
| --- | --- |

c)

tikslinga, kad rizikos ribojimo priežiūra ir komercinės veiklos priežiūra vykdoma atskirai, ar ją turėtų vykdyti ta pati priežiūros institucija;

| d) | tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų (EPI) makrolygio ir mikrolygio atitiktį; |
| --- | --- |

d)

tikslinga supaprastinti ir sustiprinti EFPIS struktūrą siekiant padidinti Europos priežiūros institucijų (EPI) makrolygio ir mikrolygio atitiktį;

| e) | EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą; |
| --- | --- |

e)

EFPIS raida atitinka pasaulinę raidą;

| f) | EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos; |
| --- | --- |

f)

EFPIS užtenka įvairovės ir kompetencijos;

| g) | ar užtikrintas tinkamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

g)

ar užtikrintas tinkamas su skelbimo reikalavimais susijęs atskaitingumas ir skaidrumas;

| h) | tinkama Institucijos buveinė; |
| --- | --- |

h)

tinkama Institucijos buveinė;

| i) | reikėtų ES lygiu įsteigti Draudimo stabilumo fondą siekiant kaip galima geriau apsisaugoti nuo konkurencijos iškraipymo ir kiek galima veiksmingiau spręsti tarptautinių įstaigų nesėkmių klausimus. |
| --- | --- |

i)

reikėtų ES lygiu įsteigti Draudimo stabilumo fondą siekiant kaip galima geriau apsisaugoti nuo konkurencijos iškraipymo ir kiek galima veiksmingiau spręsti tarptautinių įstaigų nesėkmių klausimus.

| 2. | Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

2.

Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

67 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
  , išskyrus 62 straipsnį ir 63 straipsnio 1 ir 2 dalis, kurie taikomi nuo įsigaliojimo dienos
  .
  Institucija įsteigiama nuo taikymo pradžios dienos
  .

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0170/2010).

1

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

2

pusjuodžiu kursyvu

(3)  2010 m. sausio 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L ...,, p..

4

(5)  OL C 13, 2010 1 20, p. 1.

5

(6)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija.

6

(7)  

  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

7

OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

(8)  

  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

8

OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

(9)  

  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

9

OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.

(10)  

  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

10

OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

(11)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

11

OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

(12)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

12

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

13

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

(14)  OL L 25, 2009 1 29, p. 23.

14

(15)  OL L 25, 2009 1 29, p. 28.

15

(16)  OL L 25, 2009 1 29, p. 18.

16

(17)  Atkreiptinas dėmesys į tai, kad Direktyvos 64/225/EEB, 73/239/EEB, 73/240/EEB, 76/580/EEB, 78/473/EEB, 84/641/EEB, 87/344/EEB, 88/357/EEB, 92/49/EEB, 98/78/EB, 2001/17/EB, 2002/83/EB ir 2005/68/EB yra Mokumo II naujos redakcijos (Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl gyvybės draudimo dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (nauja redakcija) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) dalis, t. y. jos bus panaikintos nuo 2012 m. lapkričio 1 d.

17

(18)  OL 56, 1964 4 4, p. 878.

18

(19)  OL L 228, 1973 8 16, p. 3.

19

(20)  OL L 228, 1973 8 16, p. 20.

20

(21)  OL L 189, 1976 7 13, p. 13.

21

(22)  OL L 151, 1978 6 7, p. 25.

22

(23)  OL L 339, 1984 12 27, p. 21.

23

(24)  OL L 185, 1987 7 4, p. 77.

24

(25)  OL L 172, 1988 7 4, p. 1.

25

(26)  OL L 228, 1992 8 11, p. 1.

26

(27)  OL L 330, 1998 12 5, p. 1.

27

(28)  OL L 110, 2001 4 20, p. 28.

28

(29)  OL L 345, 2002 12 19, p. 1.

29

(30)  OL L 9, 2003 1 15, p. 3.

30

(31)  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

31

(32)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

32

(33)  

  OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

33

OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

(34)  

  OL L 267, 2009 10 10, p. 7.

34

OL L 267, 2009 10 10, p. 7.

(35)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

35

(36)  OL L 271, 2002 10 9, p. 16.

36

(37)  

  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

37

OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

(38)  

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

38

OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

(39)  

  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

39

OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

(40)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

40

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(41)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

41

(42)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

42

(43)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

43

(44)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

44

(45)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

45

(46)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

46

(47)  OL L 253, 2009 9 25, p. 8.

47

(48)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

48

(49)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

49

(50)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

50

(51)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

51

(52)  OL 17, 1958 10 6, p. 385/58.

52

(53)  
  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

53

Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(54)  
  Treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios datos.

54

Treji metai nuo šio reglamento taikymo pradžios datos.

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/446 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/446

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisKapitalo poreikis prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat atlyginimų nustatymo politikos priežiūrinis tikrinimas ***I

P7_TA(2010)0274

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas, susijusias su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

2011/C 351 E/40

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0362),

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0096/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 53 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 12 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0205/2010),

| 1. | patvirtina toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

patvirtina toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 291, 2009 12 1, p. 1.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0099

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2010/76/ES.)

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/447 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/447

---

2010 m. liepos 7 d., trečiadienisKonkretūs Europos centrinio banko uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla *

P7_TA(2010)0275

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos centriniam bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2011/C 351 E/41

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Pasiūlymas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 7 d. taip (1):

| TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Europos Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (2), 2002 m. lapkričio 25 d. Rezoliucijoje dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (3), 2007 m. liepos 11 d. Rezoliucijoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (4), 2008 m. rugsėjo 23 d. Rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (5), 2008 m. spalio 9 d. Rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (6), 2009 m. balandžio 22 d. Rezoliucijoje dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (7) ir 2009 m. balandžio 23 d. Rezoliucijoje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (8)). |

TARYBOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Dar gerokai prieš prasidedant finansų krizei Europos Parlamentas nuolat ragino Sąjungos lygiu įtvirtinti tikrai vienodas sąlygas visiems suinteresuotiems subjektams, kartu pažymėdamas, kad Europos Sąjungos patiriamos nesėkmės prižiūrint vis labiau integruotas finansų rinkas turi didelę reikšmę (2000 m. balandžio 13 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (2), 2002 m. lapkričio 25 d. Rezoliucijoje dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (3), 2007 m. liepos 11 d. Rezoliucijoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005-2010 m.): baltoji knyga (4), 2008 m. rugsėjo 23 d. Rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (5), 2008 m. spalio 9 d. Rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (6), 2009 m. balandžio 22 d. Rezoliucijoje dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (7) ir 2009 m. balandžio 23 d. Rezoliucijoje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (8)).

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis

| (8a) | Šiame reglamente nustatytos informacijos rinkimo priemonės yra būtinos ESRV uždavinių vykdymui
  ir jos neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) bei
  Europos centrinių bankų sistemos
  teisinei sistemai statistikos srityje
  .
  Todėl šis reglamentas neturėtų turėti įtakos 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos ir
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos. |
| --- | --- |

(8a)

Šiame reglamente nustatytos informacijos rinkimo priemonės yra būtinos ESRV uždavinių vykdymui
  ir jos neturėtų turėti įtakos Europos statistikos sistemos (ESS) bei
  Europos centrinių bankų sistemos
  teisinei sistemai statistikos srityje
  .
  Todėl šis reglamentas neturėtų turėti įtakos 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos ir
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos.

| (8a) | ECB turėtų būti patikėta teikti statistinę paramą ESRV.

  Informacijos surinkimui ir apdorojimui, kaip numatyta šiame reglamente ir kiek tai būtina ESRV uždavinių vykdymui,
  turėtų būti taikomas
  Europos centrinių bankų sistemos
  (ECBS) ir Europos centrinio banko (ECB) statuto 5 straipsnis bei
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (9).
  Atitinkamai, ECB arba ECBS surinkta konfidencialia statistine informacija reikėtų dalintis su ESRV. |
| --- | --- |

(8a)

ECB turėtų būti patikėta teikti statistinę paramą ESRV.

  Informacijos surinkimui ir apdorojimui, kaip numatyta šiame reglamente ir kiek tai būtina ESRV uždavinių vykdymui,
  turėtų būti taikomas
  Europos centrinių bankų sistemos
  (ECBS) ir Europos centrinio banko (ECB) statuto 5 straipsnis bei
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (9).
  Atitinkamai, ECB arba ECBS surinkta konfidencialia statistine informacija reikėtų dalintis su ESRV.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  ESRV pirmininkas yra ECB pirmininkas. Jo kadencijos trukmė yra tokia pati kaip ir ECB pirmininko.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b.
     
  Pirmasis pirmininko pavaduotojas renkamas iš ECB Generalinės tarybos narių tokiam pačiam laikotarpiui, kaip ir jo narystės Generalinėje taryboje laikotarpis, atsižvelgiant į poreikį proporcingai atstovauti valstybėms narėms, euro zonos ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms. Jis gali būti perrinktas kitai kadencijai.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 c dalis (nauja)

1c.
     
  Antrasis pirmininko pavaduotojas yra Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto (toliau - Jungtinis komitetas), įsteigto pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [EVPRI] 40 straipsnį, Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EDPPI] ir Reglamentą (ES) Nr. .../2010 [EBI], pirmininkas.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 d dalis (nauja)

1d.
     
  Prieš pradėdami eiti pareigas pirmininkas ir pirmasis pirmininko pavaduotojas per viešąjį klausymą Europos Parlamentui turi pristatyti, kaip ketina vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą. Antrasis pirmininko pavaduotojas išklausomas Europos Parlamente kaip jungtinio komiteto pirmininkas.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 e dalis (nauja)

1e.
     
  Pirmininkas pirmininkauja Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto posėdžiams.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 f dalis (nauja)

1f.
     
  Pirmininko pavaduotojai eilės tvarka pirmininkauja Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto posėdžiams, kai pirmininkas negali juose dalyvauti.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 g dalis (nauja)

1g.
     
  Jei pirmininko pavaduotojai nebegali vykdyti savo pareigų, nauji pirmininko pavaduotojai renkami laikantis 1b ir 1c dalių.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 h dalis (nauja)

1h.
     
  Pirmininkas atstovauja ESRV už jos ribų.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 i dalis (nauja)

1i.
     
  Pirmininkas kviečiamas į kasmetinį Europos Parlamento klausymą, rengiamą kasmet leidžiamos ESRV ataskaitos proga; šis klausymas turi vykti kitu nei Europos Parlamento ir ECB pirmininko vykdomas dialogas pinigų politikos klausimais, pagrindu.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio įžanginė dalis

Europos centrinis bankas
  užtikrina sekretoriato, kuris teikia ESRV analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą, paslaugas. Sekretoriato
  misija, apibrėžta
  Reglamento XXXX 4 straipsnio 4 dalyje, apima tokius uždavinius:

ECB
  užtikrina sekretoriato, kuris teikia ESRV analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą, paslaugas.
  Sekretoriatas renka techninius patarimus, kuriuos teikia Europos priežiūros institucijos, nacionaliniai centriniai bankai ir nacionalinės priežiūros institucijos. Jis taip pat atsako už visus žmogiškųjų išteklių klausimus.
  Sekretoriato
  uždaviniai
  ,
  nurodyti
  Reglamento (ES) Nr. .../2010 [ESRV] 4 straipsnio 4 dalyje, apima tokius uždavinius:

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio e punktas

| e) | paramą Generalinei valdybai, Valdymo komitetui ir patariamajam
  techniniam
  komitetui jiems vykdant veiklą. |
| --- | --- |

e)

paramą Generalinei valdybai, Valdymo komitetui ir patariamajam
  techniniam
  komitetui jiems vykdant veiklą.

| e) | paramą Generalinei valdybai, Valdymo komitetui ir patariamajam
  moksliniam
  komitetui jiems vykdant veiklą. |
| --- | --- |

e)

paramą Generalinei valdybai, Valdymo komitetui ir patariamajam
  moksliniam
  komitetui jiems vykdant veiklą.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio e a punktas (naujas)

| ea) | prireikus, informacijos Europos priežiūros institucijoms teikimą. |
| --- | --- |

ea)

prireikus, informacijos Europos priežiūros institucijoms teikimą.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

1.   ECB užtikrina pakankamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kad galėtų įvykdyti savo
  uždavinį užtikrinti sekretoriato paslaugas
  .

1.   ECB užtikrina pakankamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kurių reikia, kad
  sekretoriatas
  galėtų įvykdyti savo
  uždavinius. ECB turi užtikrinti aukštą darbuotojų kompetencijos lygį, kuri atspindėtų įvairią ESRV veiklą ir Generalinės valdybos sudėtį
  .
  ECB užtikrina, kad iš jo išteklių būtų tinkamai finansuojamas sekretoriatas
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

2.   Sekretoriato vadovą skiria ECB,
  pasikonsultavęs su
  ESRV Generaline valdyba.

2.   Sekretoriato vadovą skiria ECB,
  rekomendavus
  ESRV Generalinei valdybai.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Visi sekretoriato nariai, net ir nustoję vykdyti pareigas, privalo neatskleisti informacijos, kuriai taikomi profesinės paslapties reikalavimai, pagal Reglamento (ES) Nr. .../2010 [ESRV] 8 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti šio reglamento 6 straipsnio tikslai.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

2.   Sekretoriato vadovas arbo jo atstovas dalyvauja ESRV Generalinės valdybos, Valdymo komiteto ir patariamojo
  techninio
  komiteto posėdžiuose.

2.   Sekretoriato vadovas arbo jo atstovas dalyvauja ESRV Generalinės valdybos, Valdymo komiteto ir patariamojo
  mokslinio
  komiteto posėdžiuose.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Sekretoriatas iš Europos priežiūros institucijų gali prašyti pateikti informaciją – individualią arba pateiktą santraukos arba suvestine forma – susijusios su finansų įstaigomis arba rinkomis ir reikalingos ESRV uždaviniams vykdyti atlikti, o Reglamento (EB) Nr. .../2010 [ESRV] 15 straipsnyje nurodytais atvejais – iš nacionalinių priežiūros institucijų, nacionalinių centrinių bankų ar kitų valstybių narių įstaigų arba, pateikdamas pagrįstą prašymą - tiesiogiai iš finansų įstaigų.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 b dalis (nauja)

2b.
     
  Informacija pagal 2 dalį gali apimti su Europos Ekonomine Erdve, Sąjunga ar euro zona susijusius duomenis arba nacionalinius suvestinius arba individualius duomenis. Nacionaliniai duomenys renkami tik pateikus pagrįstą prašymą. Prieš pateikdamas prašymą suteikti duomenis, sekretoriatas pirmiausia turi atsižvelgti į tai, kokius statistinius duomenis jau surinko, išplatino ir parengė Europos statistikos sistema ir ECBS, o tada pasitarti su atitinkama Europos priežiūros institucija, kad įsitikintų, jog prašymas yra pagrįstas.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

Remdamasi Komisijos ataskaita Taryba išnagrinėja šį reglamentą
  praėjus trejiems metams nuo 8 straipsnyje nurodytos datos
  ir, gavusi ECB
  bei Europos priežiūros institucijų
  nuomonę, nusprendžia, ar reikia
  šį reglamentą peržiūrėti
  .

Remdamiesi Komisijos ataskaita
  Europos Parlamentas ir
  Taryba išnagrinėja šį reglamentą
  iki ... (10)

  ir, gavę ECB nuomonę, nusprendžia, ar reikia
  peržiūrėti ESRV tikslaus ir organizaciją
  .

Ataskaitoje visų pirma įvertinama, ar:

| a) | tikslinga supaprastinti ir sustiprinti Europos finansų priežiūros sistemos (toliau - EFPS) struktūrą siekiant didinti atitiktį tarp makrolygio ir mikrolygio bei tarp Europos priežiūros institucijų. |
| --- | --- |

a)

tikslinga supaprastinti ir sustiprinti Europos finansų priežiūros sistemos (toliau - EFPS) struktūrą siekiant didinti atitiktį tarp makrolygio ir mikrolygio bei tarp Europos priežiūros institucijų.

| b) | tikslinga didinti Europos priežiūros institucijų reguliavimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

b)

tikslinga didinti Europos priežiūros institucijų reguliavimo įgaliojimus;

| c) | EFPS raida atitinka pasaulinę raidą šioje srityje; |
| --- | --- |

c)

EFPS raida atitinka pasaulinę raidą šioje srityje;

| d) | EFPS užtenka įvairovės ir kompetencijos; |
| --- | --- |

d)

EFPS užtenka įvairovės ir kompetencijos;

| e) | atskaitomybė ir skaidrumas yra tinkami paskelbimo reikalavimų atžvilgiu. |
| --- | --- |

e)

atskaitomybė ir skaidrumas yra tinkami paskelbimo reikalavimų atžvilgiu.

---

(1)  Vėliau klausimas grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0167/2010).

(2)  

  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

(3)  

  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

(4)  
  OL C 175 E, 2008 7 10, p. xx.

(5)  

  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 26.

(6)  

  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 48.

(7)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0251.

(8)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0279.

(9)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

(10)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienis

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/453 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/453

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisES ir JAV susitarimas dėl ES finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo JAV vykdomos terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais ***

P7_TA(2010)0279

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo iš Europos Sąjungos į Jungtines Valstijas terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais sudarymo projekto (11222/1/2010/REV 1 ir COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

2011/C 351 E/42

(Pritarimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11222/1/2010/REV 1 ir COR 1),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymo ir perdavimo iš Europos Sąjungos į Jungtines Valstijas terorizmo finansavimo sekimo programos tikslais tekstą, kuris yra pateikiamas kartu su anksčiau paminėtu Tarybos sprendimo projektu,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos Tarybai leisti pradėti Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų derybas dėl susitarimo, pagal kurį Jungtinių Valstijų Iždo departamentui būtų teikiami finansinių pranešimų duomenys siekiant užkirsti kelią terorizmui ir teroristų finansavimui bei su jais kovoti (1),

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2010 m. birželio 22 d. nuomonę (2),

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 25 d. pareikštą 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės bei Policijos ir teisingumo darbo grupės nuomonę,

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnio 2 dalies a punktu bei 88 straipsnio 2 dalimi (C7–0158/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0224/2010),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | ragina Komisiją laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnio, pagal kurį reikalaujama, kad asmens duomenis kontroliuotų „nepriklausoma institucija“, kuo greičiau pranešti Europos Parlamentu ir Tarybai apie savo atrinktus tris kandidatus, kurie galėtų eiti susitarimo 12 straipsnio 1 dalyje minimo ES nepriklausomo asmens pareigas; pažymi, kad ši procedūra turi būti, mutatis mutandis, tokia pati kaip procedūra, kurios laikosi Europos Parlamentas ir Taryba skirdami Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 45/2001 (3), įgyvendinant EB sutarties 286 straipsnį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnio, pagal kurį reikalaujama, kad asmens duomenis kontroliuotų „nepriklausoma institucija“, kuo greičiau pranešti Europos Parlamentu ir Tarybai apie savo atrinktus tris kandidatus, kurie galėtų eiti susitarimo 12 straipsnio 1 dalyje minimo ES nepriklausomo asmens pareigas; pažymi, kad ši procedūra turi būti, mutatis mutandis, tokia pati kaip procedūra, kurios laikosi Europos Parlamentas ir Taryba skirdami Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 45/2001 (3), įgyvendinant EB sutarties 286 straipsnį;

| 3. | paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybei; be to, paveda Pirminininkui su JAV Atstovų Rūmų pirmininke ir JAV Senato laikinuoju pirmininku pradėti tarpparlamentinį dialogą dėl būsimo Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pagrindų susitarimo dėl duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

3.

paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybei; be to, paveda Pirminininkui su JAV Atstovų Rūmų pirmininke ir JAV Senato laikinuoju pirmininku pradėti tarpparlamentinį dialogą dėl būsimo Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pagrindų susitarimo dėl duomenų apsaugos.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0143.

(2)  Dar neskelbta Oficialiajame leidinyje.

(3)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

---

| 2.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 351/454 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 351/454

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisEuropos išorės veiksmų tarnyba *

P7_TA(2010)0280

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

2011/C 351 E/43

(Konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą (08029/2010),

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 8 d. Parlamento plenariniame posėdyje padarytą vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl esminės EIVT centrinės administracijos struktūros,

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl politinės atsakomybės,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0090/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0228/2010),

| 1. | pritaria vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | pasiryžęs sustiprinti bendradarbiavimą su valstybių narių nacionaliniais parlamentais Sąjungos išorės veiksmų srityje, ypač kalbant apie BUSP ir BSGP, kaip reikalaujama Sutartyje; |
| --- | --- |

2.

pasiryžęs sustiprinti bendradarbiavimą su valstybių narių nacionaliniais parlamentais Sąjungos išorės veiksmų srityje, ypač kalbant apie BUSP ir BSGP, kaip reikalaujama Sutartyje;

| 3. | mano, jog greta šio Tarybos sprendimo būtini Finansinio reglamento pakeitimai, pagal kuriuos turėtų būti išsamiau apibrėžiamas Komisijos vaidmuo, kalbant apie delegacijos vadovų perįgaliojimą, siekiant panaudoti veiklai skirtus asignavimus, kad taip pat ir pagal Finansinį reglamentą Komisija būtų įpareigota imtis visų būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad perįgaliojimas neturėtų įtakos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai; |
| --- | --- |

3.

mano, jog greta šio Tarybos sprendimo būtini Finansinio reglamento pakeitimai, pagal kuriuos turėtų būti išsamiau apibrėžiamas Komisijos vaidmuo, kalbant apie delegacijos vadovų perįgaliojimą, siekiant panaudoti veiklai skirtus asignavimus, kad taip pat ir pagal Finansinį reglamentą Komisija būtų įpareigota imtis visų būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad perįgaliojimas neturėtų įtakos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai;

| 4. | ragina Komisiją į savo išsamų darbo dokumentą dėl ES išorės veiksmams skirtų išlaidų, kuris bus parengtas kartu su ES biudžeto projektu, įtraukti išsamesnę informaciją, be kita ko, susijusią su Sąjungos delegacijų personalo planais ir su išorės veiksmų išlaidomis, tenkančiomis kiekvienai šaliai ir kiekvienai misijai; pabrėžia, kad Parlamentas ketina atitinkamai pakeisti Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją į savo išsamų darbo dokumentą dėl ES išorės veiksmams skirtų išlaidų, kuris bus parengtas kartu su ES biudžeto projektu, įtraukti išsamesnę informaciją, be kita ko, susijusią su Sąjungos delegacijų personalo planais ir su išorės veiksmų išlaidomis, tenkančiomis kiekvienai šaliai ir kiekvienai misijai; pabrėžia, kad Parlamentas ketina atitinkamai pakeisti Finansinį reglamentą;

| 5. | pakartoja, kad tuo atveju, jei kiltų nesutarimų dėl Komisijos nurodymų ES delegacijų vadovams, kurie pagal SESV 221 straipsnio 2 dalį pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei, ir jei kiltų nesutarimų tarp vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos narių, atsakingų už atitinkamų išorės pagalbos priemonių planavimą, galutinį sprendimą turi priimti Komisijos narių kolegija; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad tuo atveju, jei kiltų nesutarimų dėl Komisijos nurodymų ES delegacijų vadovams, kurie pagal SESV 221 straipsnio 2 dalį pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei, ir jei kiltų nesutarimų tarp vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos narių, atsakingų už atitinkamų išorės pagalbos priemonių planavimą, galutinį sprendimą turi priimti Komisijos narių kolegija;

| 6. | ragina vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad Tarybos sprendimo 6 straipsnio nuostatų, pagal kurias nuolatiniai ES pareigūnai turėtų sudaryti ne mažiau kaip 60 proc. visų AD kategorijos EIVT darbuotojų, būtų laikomasi visais EIVT hierarchijos lygmenimis; |
| --- | --- |

6.

ragina vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad Tarybos sprendimo 6 straipsnio nuostatų, pagal kurias nuolatiniai ES pareigūnai turėtų sudaryti ne mažiau kaip 60 proc. visų AD kategorijos EIVT darbuotojų, būtų laikomasi visais EIVT hierarchijos lygmenimis;

| 7. | mano, kad Tarybos sprendimo 6 straipsnio 6 dalyje numatytos specialios papildomos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti geografinę ir lyčių pusiausvyrą, kalbant apie geografinę pusiausvyrą turėtų apimti priemones, analogiškas Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 401/2004 (1) nurodytoms priemonėms; |
| --- | --- |

7.

mano, kad Tarybos sprendimo 6 straipsnio 6 dalyje numatytos specialios papildomos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti geografinę ir lyčių pusiausvyrą, kalbant apie geografinę pusiausvyrą turėtų apimti priemones, analogiškas Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 401/2004 (1) nurodytoms priemonėms;

| 8. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 9. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina keisti vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina keisti vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijai.

---

(1)  2004 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 401/2004, nustatantis specialias laikinąsias Europos Bendrijų pareigūnų įdarbinimo priemones dėl Kipro, Čekijos Respublikos, Estijos, Vengrijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Slovakijos ir Slovėnijos stojimo (OL L 67, 2004 3 5, p. 1).

---

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisP7_TC1-NLE(2010)0816

2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija, siekiant priimti Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 27 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausioji įgaliotinė) pasiūlymą (1),

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),

atsižvelgdama į Komisijos pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT)
  –
  funkciniu požiūriu savarankiškos Sąjungos įstaigos, kuri yra pavaldi vyriausiajai įgaliotinei ir įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) su pakeitimais, padarytais Lisabonos sutartimi, 27 straipsnio 3 dalį – struktūrą ir veikimą.
  Šis sprendimas ir visų pirma nuoroda į terminą „vyriausioji įgaliotinė“ bus aiškinami atsižvelgiant į jai suteiktus atskirus įgaliojimus pagal ES sutarties 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(1)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT)
  –
  funkciniu požiūriu savarankiškos Sąjungos įstaigos, kuri yra pavaldi vyriausiajai įgaliotinei ir įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) su pakeitimais, padarytais Lisabonos sutartimi, 27 straipsnio 3 dalį – struktūrą ir veikimą.
  Šis sprendimas ir visų pirma nuoroda į terminą „vyriausioji įgaliotinė“ bus aiškinami atsižvelgiant į jai suteiktus atskirus įgaliojimus pagal ES sutarties 18 straipsnį.

| (2) | Pagal ES sutarties 21 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą Sąjunga užtikrins savo išorės veiksmų įvairių sričių bei jų ir kitų savo politikos krypčių nuoseklumą. Taryba ir Komisija, kurioms padeda vyriausioji įgaliotinė, užtikrins šį nuoseklumą ir bendradarbiaus šiuo tikslu. |
| --- | --- |

(2)

Pagal ES sutarties 21 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą Sąjunga užtikrins savo išorės veiksmų įvairių sričių bei jų ir kitų savo politikos krypčių nuoseklumą. Taryba ir Komisija, kurioms padeda vyriausioji įgaliotinė, užtikrins šį nuoseklumą ir bendradarbiaus šiuo tikslu.

| (3) | EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei,
  kuri, be kita ko, yra Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkė,
  vykdyti jos įgaliojimus vadovauti Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) ir užtikrinti ES išorės veiksmų nuoseklumą,
  kaip nurodyta visų pirma ES sutarties 18 ir 27 straipsniuose
  . EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko funkcijas, nedarant įtakos įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims. EIVT taip pat padės vyriausiajai įgaliotinei atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas, susijusias su jos atsakomybe Komisijoje už jos įsipareigojimus išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant įtakos įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims. |
| --- | --- |

(3)

EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei,
  kuri, be kita ko, yra Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkė,
  vykdyti jos įgaliojimus vadovauti Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) ir užtikrinti ES išorės veiksmų nuoseklumą,
  kaip nurodyta visų pirma ES sutarties 18 ir 27 straipsniuose
  . EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko funkcijas, nedarant įtakos įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims. EIVT taip pat padės vyriausiajai įgaliotinei atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas, susijusias su jos atsakomybe Komisijoje už jos įsipareigojimus išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant įtakos įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims.

| (4) | Prisidėdama prie ES išorės bendradarbiavimo programų, EIVT turėtų stengtis užtikrinti, kad šiomis programomis būtų atsižvelgiama į išorės veiksmų tikslus, kurie nustatyti ES sutarties 21 straipsnyje, visų pirma jo 2 dalies d punkte, ir kad jomis būtų laikomasi ES vystymosi politikos tikslų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį. Todėl EIVT taip pat turėtų skatinti įgyvendinti Europos konsensuso dėl vystymosi ir Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos tikslus. |
| --- | --- |

(4)

Prisidėdama prie ES išorės bendradarbiavimo programų, EIVT turėtų stengtis užtikrinti, kad šiomis programomis būtų atsižvelgiama į išorės veiksmų tikslus, kurie nustatyti ES sutarties 21 straipsnyje, visų pirma jo 2 dalies d punkte, ir kad jomis būtų laikomasi ES vystymosi politikos tikslų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį. Todėl EIVT taip pat turėtų skatinti įgyvendinti Europos konsensuso dėl vystymosi ir Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos tikslus.

| (5) | Siekiant įgyvendinti Lisabonos sutarties nuostatas, EIVT turi pradėti veikti kuo greičiau įsigaliojus tai Sutarčiai. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant įgyvendinti Lisabonos sutarties nuostatas, EIVT turi pradėti veikti kuo greičiau įsigaliojus tai Sutarčiai.

| (6) | Europos Parlamentas visapusiškai atliks savo vaidmenį Sąjungos išorės veiksmų srityje, įskaitant jo funkcijas atlikti ES sutarties 14 straipsnio 1 dalyje numatytą politinę kontrolę, taip pat Sutartyse nustatytas teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Be to, pagal ES sutarties 36 straipsnį vyriausioji įgaliotinė reguliariai konsultuosis su Europos Parlamentu svarbiausiais BUSP aspektais ir esminiais pasirinkimo klausimais bei užtikrins, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento požiūrį. EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei šiuo klausimu.
  Turėtų būti patvirtinta konkreti tvarka dėl Europos Parlamento narių prieigos prie BUSP srities įslaptintų dokumentų ir informacijos. Kol tokia tvarka nepatvirtinta, bus taikomos galiojančios nuostatos pagal 2002 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl įslaptintų dokumentų ir informacijos ESGP srityje. |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas visapusiškai atliks savo vaidmenį Sąjungos išorės veiksmų srityje, įskaitant jo funkcijas atlikti ES sutarties 14 straipsnio 1 dalyje numatytą politinę kontrolę, taip pat Sutartyse nustatytas teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Be to, pagal ES sutarties 36 straipsnį vyriausioji įgaliotinė reguliariai konsultuosis su Europos Parlamentu svarbiausiais BUSP aspektais ir esminiais pasirinkimo klausimais bei užtikrins, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento požiūrį. EIVT padės vyriausiajai įgaliotinei šiuo klausimu.
  Turėtų būti patvirtinta konkreti tvarka dėl Europos Parlamento narių prieigos prie BUSP srities įslaptintų dokumentų ir informacijos. Kol tokia tvarka nepatvirtinta, bus taikomos galiojančios nuostatos pagal 2002 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl įslaptintų dokumentų ir informacijos ESGP srityje.

| (7) | Vyriausioji įgaliotinė arba jos atstovas turėtų vykdyti įsipareigojimus Europos gynybos agentūros, Europos Sąjungos palydovų centro, Europos Sąjungos saugumo studijų instituto ir Europos saugumo ir gynybos koledžo atžvilgiu, kurie yra numatyti atitinkamuose steigimo aktuose. EIVT turėtų šiems subjektams teikti paramą, kurią šiuo metu teikia Tarybos generalinis sekretoriatas. |
| --- | --- |

(7)

Vyriausioji įgaliotinė arba jos atstovas turėtų vykdyti įsipareigojimus Europos gynybos agentūros, Europos Sąjungos palydovų centro, Europos Sąjungos saugumo studijų instituto ir Europos saugumo ir gynybos koledžo atžvilgiu, kurie yra numatyti atitinkamuose steigimo aktuose. EIVT turėtų šiems subjektams teikti paramą, kurią šiuo metu teikia Tarybos generalinis sekretoriatas.

| (8) | Turėtų būti priimtos su EIVT darbuotojais ir jų įdarbinimu susijusios nuostatos,
  jei jos būtinos norint nustatyti EIVT struktūrą ir veikimą. Kartu, vadovaujantis SESV 336 straipsniu, turėtų būti padaryti būtini Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Tarnybos nuostatai) ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų pakeitimai, nepažeidžiant SESV 298 straipsnio.
  Su EIVT personalu susijusiais klausimais EIVT turėtų būti laikoma institucija, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatuose. ▐ Vyriausioji įgaliotinė atliks paskyrimų tarnybos funkciją tiek pareigūnų, kuriems taikomi ▐ Tarnybos nuostatai, tiek darbuotojų, kuriems taikomos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, atžvilgiu. ▐ Biudžeto sudarymo procedūros metu kiekvienais metais bus priimamas sprendimas dėl EIVT pareigūnų ir tarnautojų skaičiaus, kuris bus atspindėtas etatų plane. |
| --- | --- |

(8)

Turėtų būti priimtos su EIVT darbuotojais ir jų įdarbinimu susijusios nuostatos,
  jei jos būtinos norint nustatyti EIVT struktūrą ir veikimą. Kartu, vadovaujantis SESV 336 straipsniu, turėtų būti padaryti būtini Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Tarnybos nuostatai) ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų pakeitimai, nepažeidžiant SESV 298 straipsnio.
  Su EIVT personalu susijusiais klausimais EIVT turėtų būti laikoma institucija, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatuose. ▐ Vyriausioji įgaliotinė atliks paskyrimų tarnybos funkciją tiek pareigūnų, kuriems taikomi ▐ Tarnybos nuostatai, tiek darbuotojų, kuriems taikomos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, atžvilgiu. ▐ Biudžeto sudarymo procedūros metu kiekvienais metais bus priimamas sprendimas dėl EIVT pareigūnų ir tarnautojų skaičiaus, kuris bus atspindėtas etatų plane.

| (9) | EIVT personalo nariai atliks savo pareigas ir elgsis vadovaudamiesi tik Sąjungos interesais. |
| --- | --- |

(9)

EIVT personalo nariai atliks savo pareigas ir elgsis vadovaudamiesi tik Sąjungos interesais.

| (10) | Bus įdarbinama atsižvelgiant į nuopelnus, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą. EIVT personalo sudėtimi turėtų būti užtikrintas prasmingas visų ES valstybių narių piliečių dalyvavimas. 2013 m. atliekant numatytą peržiūrą, turėtų būti peržiūrėtas ir šis klausimas, be kita ko, prireikus pasiūlyta papildomų konkrečių priemonių galimam disbalansui panaikinti. |
| --- | --- |

(10)

Bus įdarbinama atsižvelgiant į nuopelnus, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą. EIVT personalo sudėtimi turėtų būti užtikrintas prasmingas visų ES valstybių narių piliečių dalyvavimas. 2013 m. atliekant numatytą peržiūrą, turėtų būti peržiūrėtas ir šis klausimas, be kita ko, prireikus pasiūlyta papildomų konkrečių priemonių galimam disbalansui panaikinti.

| (11) | Pagal ES sutarties 27 straipsnio 3 dalį EIVT sudarys Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnai bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalas. Tuo tikslu EIVT bus perduoti tam tikri Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos padaliniai ir funkcijos kartu su tuose padaliniuose pareigybes užimančiais ar funkcijas vykdančiais pareigūnais ir laikinaisiais darbuotojais. Iki 2013 m. liepos 1 d. EIVT įdarbins tik Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnus bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalą. Po tos datos visi Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai turėtų turėti galimybę pateikti kandidatūras laisvoms pareigybėms EIVT užimti. |
| --- | --- |

(11)

Pagal ES sutarties 27 straipsnio 3 dalį EIVT sudarys Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnai bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalas. Tuo tikslu EIVT bus perduoti tam tikri Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos padaliniai ir funkcijos kartu su tuose padaliniuose pareigybes užimančiais ar funkcijas vykdančiais pareigūnais ir laikinaisiais darbuotojais. Iki 2013 m. liepos 1 d. EIVT įdarbins tik Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos pareigūnus bei valstybių narių diplomatinių tarnybų personalą. Po tos datos visi Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai turėtų turėti galimybę pateikti kandidatūras laisvoms pareigybėms EIVT užimti.

| (12) | Konkrečiais atvejais EIVT gali įdarbinti konkrečių sričių deleguotus nacionalinius ekspertus, kurie bus pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei. EIVT dirbantys deleguoti nacionaliniai ekspertai nebus įskaičiuojami į trečdalį, kurį turėtų sudaryti valstybių narių personalas EIVT pradėjus veikti visu pajėgumu. Jų perkėlimas EIVT steigimo etape nebus savaiminis – jie bus perkeliami, gavus juos deleguojančios valstybės narės institucijų sutikimą. Besibaigiant deleguoto nacionalinio eksperto, perkelto į EIVT pagal 7 straipsnį, sutarčiai, jo pareigybė taps laikinojo darbuotojo pareigybe, jeigu deleguoto nacionalinio eksperto atliekamos pareigos atitinka pareigas, kurias paprastai atlieka AD pareigų grupės personalas, su sąlyga, kad reikiama pareigybė numatyta pagal etatų planą. |
| --- | --- |

(12)

Konkrečiais atvejais EIVT gali įdarbinti konkrečių sričių deleguotus nacionalinius ekspertus, kurie bus pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei. EIVT dirbantys deleguoti nacionaliniai ekspertai nebus įskaičiuojami į trečdalį, kurį turėtų sudaryti valstybių narių personalas EIVT pradėjus veikti visu pajėgumu. Jų perkėlimas EIVT steigimo etape nebus savaiminis – jie bus perkeliami, gavus juos deleguojančios valstybės narės institucijų sutikimą. Besibaigiant deleguoto nacionalinio eksperto, perkelto į EIVT pagal 7 straipsnį, sutarčiai, jo pareigybė taps laikinojo darbuotojo pareigybe, jeigu deleguoto nacionalinio eksperto atliekamos pareigos atitinka pareigas, kurias paprastai atlieka AD pareigų grupės personalas, su sąlyga, kad reikiama pareigybė numatyta pagal etatų planą.

| (13) | Komisija ir EIVT susitars dėl sąlygų, susijusių su Komisijos duodamais nurodymais delegacijoms. Šiose sąlygose visų pirma reikėtų numatyti, kad Komisija duodama nurodymus delegacijoms, tuo pačiu metu šių nurodymų kopiją perduoda delegacijos vadovui ir EIVT centrinei administracijai. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir EIVT susitars dėl sąlygų, susijusių su Komisijos duodamais nurodymais delegacijoms. Šiose sąlygose visų pirma reikėtų numatyti, kad Komisija duodama nurodymus delegacijoms, tuo pačiu metu šių nurodymų kopiją perduoda delegacijos vadovui ir EIVT centrinei administracijai.

| (14) | Finansinis reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas, ▐ kad EIVT būtų
  įtraukta į Finansinio reglamento 1 straipsnį,
  o Sąjungos biudžete jai būtų numatytas konkretus skirsnis.
  Pagal taikytinas taisykles ir analogiškai kitų institucijų atžvilgiu, dalis Audito Rūmų metinės ataskaitos bus skirta EIVT, o pastaroji turės reaguoti į tokias ataskaitas.
  EIVT bus taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnyje ir Finansinio reglamento 145–147 straipsniuose numatytos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros.
  Vyriausioji įgaliotinė teiks Europos Parlamentui visą būtiną paramą, kad jis galėtų tinkamai pasinaudoti savo, kaip biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos, teise. Už veiklos biudžeto vykdymą bus atsakinga Komisija pagal SESV 317 straipsnį. Priimant finansinio poveikio turinčius sprendimus, visų pirma reikės laikytis Finansinio reglamento IV antraštinėje dalyje, ypač jo 75 straipsnyje dėl išlaidų operacijų ir 64–68 straipsniuose dėl finansų pareigūnų atsakomybės, nustatytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(14)

Finansinis reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas, ▐ kad EIVT būtų
  įtraukta į Finansinio reglamento 1 straipsnį,
  o Sąjungos biudžete jai būtų numatytas konkretus skirsnis.
  Pagal taikytinas taisykles ir analogiškai kitų institucijų atžvilgiu, dalis Audito Rūmų metinės ataskaitos bus skirta EIVT, o pastaroji turės reaguoti į tokias ataskaitas.
  EIVT bus taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnyje ir Finansinio reglamento 145–147 straipsniuose numatytos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros.
  Vyriausioji įgaliotinė teiks Europos Parlamentui visą būtiną paramą, kad jis galėtų tinkamai pasinaudoti savo, kaip biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos, teise. Už veiklos biudžeto vykdymą bus atsakinga Komisija pagal SESV 317 straipsnį. Priimant finansinio poveikio turinčius sprendimus, visų pirma reikės laikytis Finansinio reglamento IV antraštinėje dalyje, ypač jo 75 straipsnyje dėl išlaidų operacijų ir 64–68 straipsniuose dėl finansų pareigūnų atsakomybės, nustatytų įsipareigojimų.

| (15) | Steigiant EIVT, turėtų būti vadovaujamasi ekonominio efektyvumo principu siekiant, kad tai neturėtų įtakos biudžetui. Šiuo tikslu reikės taikyti pereinamojo laikotarpio tvarką ir palaipsniui stiprinti gebėjimus. Reikėtų vengti užduočių, funkcijų ir išteklių dubliavimosi kitose struktūrose. Reikėtų pasinaudoti visomis racionalizavimo galimybėmis. Be to, valstybių narių laikiniesiems darbuotojams bus reikalingas tam tikras skaičius papildomų pareigybių, kurios turės būti finansuojamos atsižvelgiant į galiojančias daugiametes finansines programas. |
| --- | --- |

(15)

Steigiant EIVT, turėtų būti vadovaujamasi ekonominio efektyvumo principu siekiant, kad tai neturėtų įtakos biudžetui. Šiuo tikslu reikės taikyti pereinamojo laikotarpio tvarką ir palaipsniui stiprinti gebėjimus. Reikėtų vengti užduočių, funkcijų ir išteklių dubliavimosi kitose struktūrose. Reikėtų pasinaudoti visomis racionalizavimo galimybėmis. Be to, valstybių narių laikiniesiems darbuotojams bus reikalingas tam tikras skaičius papildomų pareigybių, kurios turės būti finansuojamos atsižvelgiant į galiojančias daugiametes finansines programas.

| (16) | Turėtų būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios EIVT ir jos personalo veiklos saugumo, įslaptintos informacijos apsaugos ir skaidrumo aspektus. |
| --- | --- |

(16)

Turėtų būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios EIVT ir jos personalo veiklos saugumo, įslaptintos informacijos apsaugos ir skaidrumo aspektus.

| (17) | Primenama, kad Sąjungos privilegijų ir imunitetų protokolas taikomas EIVT, jos pareigūnams ir kitiems darbuotojams, kuriems taikomi arba Tarnybos nuostatai, arba kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos. |
| --- | --- |

(17)

Primenama, kad Sąjungos privilegijų ir imunitetų protokolas taikomas EIVT, jos pareigūnams ir kitiems darbuotojams, kuriems taikomi arba Tarnybos nuostatai, arba kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos.

| (18) | Europos Sąjungai ir Europos atominės energijos bendrijai toliau taikoma bendra institucinė struktūra. Todėl svarbu užtikrinti jų abiejų išorės santykių nuoseklumą ir sudaryti sąlygas Sąjungos delegacijoms atstovauti Europos atominės energijos bendrijai trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose. |
| --- | --- |

(18)

Europos Sąjungai ir Europos atominės energijos bendrijai toliau taikoma bendra institucinė struktūra. Todėl svarbu užtikrinti jų abiejų išorės santykių nuoseklumą ir sudaryti sąlygas Sąjungos delegacijoms atstovauti Europos atominės energijos bendrijai trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose.

| (19) | Iki 2013 m. vidurio vyriausioji įgaliotinė turėtų atlikti EIVT veikimo ir struktūros peržiūrą, o prireikus pateikti pasiūlymų dėl šio sprendimo patikslinimo. Taip patikslintas
  sprendimas turėtų būti
  priimtas vėliausiai 2014
  m. pradžioje ▐. |
| --- | --- |

(19)

Iki 2013 m. vidurio vyriausioji įgaliotinė turėtų atlikti EIVT veikimo ir struktūros peržiūrą, o prireikus pateikti pasiūlymų dėl šio sprendimo patikslinimo. Taip patikslintas
  sprendimas turėtų būti
  priimtas vėliausiai 2014
  m. pradžioje ▐.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pobūdis ir taikymo sritis

1.   Šiuo sprendimu nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau – EIVT) struktūra ir veikimas.

2.   EIVT, kurios būstinė yra Briuselyje, yra funkciniu požiūriu savarankiška Europos Sąjungos įstaiga, atskira nuo Komisijos ir Tarybos generalinio sekretoriato, turinti savo užduotims atlikti ir savo tikslams pasiekti reikiamą teisinį subjektiškumą.

3.   EIVT yra pavaldi Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausioji įgaliotinė).

4.   EIVT sudaro centrinė administracija ir Sąjungos delegacijos trečiosiose šalyse bei tarptautinėse organizacijose.

2 straipsnis

Užduotys

1.   EIVT padeda vyriausiajai įgaliotinei vykdyti jo įgaliojimus
  , kaip nurodyta visų pirma ES sutarties 18 ir 27 straipsniuose:

| — | vykdyti jo įgaliojimus vadovauti Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP),
  įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), savo pasiūlymais prisidėti prie šios politikos plėtojimo bei ją vykdyti pagal Tarybos suteiktus įgaliojimus
  ir užtikrinti ES išorės veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- |

—

vykdyti jo įgaliojimus vadovauti Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP),
  įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), savo pasiūlymais prisidėti prie šios politikos plėtojimo bei ją vykdyti pagal Tarybos suteiktus įgaliojimus
  ir užtikrinti ES išorės veiksmų nuoseklumą;

| — | atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko funkcijas, nedarant įtakos įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims; |
| --- | --- |

—

atlikti Užsienio reikalų tarybos pirmininko funkcijas, nedarant įtakos įprastinėms Tarybos generalinio sekretoriato užduotims;

| — | atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas, susijusias su jo atsakomybe Komisijoje už jos įsipareigojimus išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant įtakos įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims. |
| --- | --- |

—

atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas, susijusias su jo atsakomybe Komisijoje už jos įsipareigojimus išorės santykių srityje ir kitų Sąjungos išorės veiksmų aspektų koordinavimą, nedarant įtakos įprastinėms Komisijos tarnybų užduotims.

2.   EIVT padeda
  Europos Vadovų Tarybos pirmininkui
  , Komisijos pirmininkui
  ir Komisijai atlikti atitinkamas jų funkcijas išorės santykių srityje.

3 straipsnis

Bendradarbiavimas

1.   EIVT
  padeda
  valstybių narių
  diplomatinėms tarnyboms,
  Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijos tarnyboms
  bei su jais
  bendradarbiauja, kad būtų užtikrintas Sąjungos išorės veiksmų atskirose srityse ir šių bei kitų politikos krypčių nuoseklumas.

2.   EIVT ir Komisijos tarnybos
  , atlikdamos savo atitinkamas funkcijas,
  konsultuojasi tarpusavyje visais su Sąjungos išorės veiksmais susijusiais klausimais
  , išskyrus BSGP srities klausimus
  . EIVT dalyvauja parengiamajame darbe ir procedūrose, susijusiuose su aktais, kuriuos Komisija turi parengti šioje srityje. Ši dalis įgyvendinama vadovaujantis ES sutarties V antraštinės dalies 1 skyriumi ir SESV 205 straipsniu.

3.   EIVT gali sudaryti tarnybų lygio susitarimus su atitinkamomis Komisijos tarnybomis, Tarybos generaliniu sekretoriatu ar kitomis Europos Sąjungos tarnybomis arba tarpinstitucinėmis įstaigomis.

4.   EIVT teikia tinkamą paramą kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms
  , visų pirma Europos Parlamentui,
  bei tinkamai su jomis bendradarbiauja.
  EIVT taip pat gali pasinaudoti šių institucijų ir įstaigų, prireikus įskaitant agentūras, parama ir su jomis bendradarbiauti. EIVT vidaus auditorius bendradarbiaus su Komisijos vidaus auditoriumi, kad būtų užtikrintas audito politikos nuoseklumas, ypač atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę veiklos išlaidų srityje. Be to, EIVT bendradarbiauja su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) pagal Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatas. Ji visų pirma turi greitai priimti šiuo reglamentu reikalaujamą sprendimą dėl vidaus tyrimus reglamentuojančių sąlygų. Kaip nustatyta šiame reglamente, valstybės narės, vadovaudamosi savo nacionalinėmis nuostatomis, ir institucijos teikia būtiną paramą, kad OLAF darbuotojai galėtų įvykdyti jiems pavestas užduotis.

4 straipsnis

Centrinė administracija

1.   EIVT vadovauja
  vykdomasis
  generalinis sekretorius, kurio veiklą prižiūri vyriausioji įgaliotinė.
  Vykdomasis
  generalinis sekretorius imasi visų reikiamų priemonių EIVT sklandžiam veikimui užtikrinti, įskaitant administracinį ir biudžeto valdymą.
  Generalinis sekretorius
  užtikrina, kad būtų veiksmingai koordinuojama visų centrinės administracijos padalinių veikla, taip pat veikla su Sąjungos delegacijomis ▐.

2.   
  Vykdomajam generaliniam
  sekretoriui padeda du generalinio sekretoriaus pavaduotojai.

3.   EIVT centrinė administracija suskirstyta į generalinius direktoratus.
  Tai visų pirma
  :

| — | keletas generalinių direktoratų, kuriuos sudaro geografiniai padaliniai, apimantys visas pasaulio šalis ir regionus, bei daugiašaliai ir teminiai padaliniai. Šie padaliniai prireikus derina veiklą su atitinkamomis Komisijos tarnybomis bei Tarybos generaliniu sekretoriatu; |
| --- | --- |

—

keletas generalinių direktoratų, kuriuos sudaro geografiniai padaliniai, apimantys visas pasaulio šalis ir regionus, bei daugiašaliai ir teminiai padaliniai. Šie padaliniai prireikus derina veiklą su atitinkamomis Komisijos tarnybomis bei Tarybos generaliniu sekretoriatu;

| — | generalinis direktoratas, atsakingas už administracinius, personalo, biudžeto, saugumo bei ryšių ir informacinių sistemų klausimus,
  dirbantis EIVT struktūroje, kuriai vadovauja vykdomasis generalinis sekretorius. Vyriausioji įgaliotinė pagal įprastas įdarbinimo taisykles paskiria už biudžetą ir administravimą atsakingą generalinį direktorių, kuris yra pavaldus vyriausiajai įgaliotinei. Jis atskaitingas vyriausiajai įgaliotinei už EIVT administracinį ir vidaus biudžeto valdymą. Jis vadovaujasi tomis pačiomis biudžeto eilutėmis ir administracinėmis taisyklėmis, kurios taikytinos pagal ES biudžeto III skirsnio dalį, kuri priskiriama daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijai; |
| --- | --- |

—

generalinis direktoratas, atsakingas už administracinius, personalo, biudžeto, saugumo bei ryšių ir informacinių sistemų klausimus,
  dirbantis EIVT struktūroje, kuriai vadovauja vykdomasis generalinis sekretorius. Vyriausioji įgaliotinė pagal įprastas įdarbinimo taisykles paskiria už biudžetą ir administravimą atsakingą generalinį direktorių, kuris yra pavaldus vyriausiajai įgaliotinei. Jis atskaitingas vyriausiajai įgaliotinei už EIVT administracinį ir vidaus biudžeto valdymą. Jis vadovaujasi tomis pačiomis biudžeto eilutėmis ir administracinėmis taisyklėmis, kurios taikytinos pagal ES biudžeto III skirsnio dalį, kuri priskiriama daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijai;

| — | Krizių valdymo ir planavimo direktoratas, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras, Europos Sąjungos karinis štabas ir Europos Sąjungos jungtinis situacijų centras
  –
  tiesiogiai pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei ir už kuriuos vyriausioji įgaliotinė yra atsakinga
  – padeda vyriausiajai įgaliotinei vykdyti jos įgaliojimus vadovauti Sąjungos BSGP pagal Sutarties nuostatas, tuo pačiu atsižvelgiant į kitas Sąjungos kompetencijas pagal ES sutarties 40 straipsnį. |
| --- | --- |

—

Krizių valdymo ir planavimo direktoratas, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras, Europos Sąjungos karinis štabas ir Europos Sąjungos jungtinis situacijų centras
  –
  tiesiogiai pavaldūs vyriausiajai įgaliotinei ir už kuriuos vyriausioji įgaliotinė yra atsakinga
  – padeda vyriausiajai įgaliotinei vykdyti jos įgaliojimus vadovauti Sąjungos BSGP pagal Sutarties nuostatas, tuo pačiu atsižvelgiant į kitas Sąjungos kompetencijas pagal ES sutarties 40 straipsnį.

Turi būti atsižvelgiama į šių struktūrų specifiką, taip pat savitas jų funkcijas, įdarbinimo sąlygas ir darbuotojų statusą.

Turi būti užtikrintas visiškas visų EIVT struktūrų veiklos koordinavimas.

Centrinę administraciją taip pat sudaro:

| — | strateginio politikos planavimo padalinys; |
| --- | --- |

—

strateginio politikos planavimo padalinys;

| — | teisės padalinys, kuris administraciniu požiūriu yra pavaldus
  vykdomajam
  generaliniam sekretoriui ir kuris glaudžiai bendradarbiauja su Tarybos bei Komisijos teisės tarnybomis; |
| --- | --- |

—

teisės padalinys, kuris administraciniu požiūriu yra pavaldus
  vykdomajam
  generaliniam sekretoriui ir kuris glaudžiai bendradarbiauja su Tarybos bei Komisijos teisės tarnybomis;

| — | padaliniai, atsakingi už tarpinstitucinius santykius, informavimą ir viešąją diplomatiją, vidaus auditą bei patikrinimus ir asmens duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

—

padaliniai, atsakingi už tarpinstitucinius santykius, informavimą ir viešąją diplomatiją, vidaus auditą bei patikrinimus ir asmens duomenų apsaugą.

4.   Vyriausioji įgaliotinė ▐ paskiria asmenis pirmininkauti Tarybos parengiamiesiems organams, kuriems pirmininkauja vyriausiosios įgaliotinės atstovas, įskaitant Politinio ir saugumo komiteto pirmininką
  , laikydamasis tvarkos, nustatytos 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimo 2009/908/ES, nustatančio Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones (3), II priede.

5.   Vyriausiajai įgaliotinei ir EIVT prireikus paramą teikia Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkami Komisijos padaliniai. Tuo tikslu EIVT, Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkami Komisijos padaliniai gali sudaryti tarnybų lygio susitarimus.

5 straipsnis

Sąjungos delegacijos

1.   Sprendimą sudaryti
  arba atšaukti
  delegaciją priima vyriausioji įgaliotinė, ▐ susitarusi su Taryba ir Komisija.

2.   Kiekvienai Sąjungos delegacijai vadovauja delegacijos vadovas.

Delegacijos vadovui pavaldūs visi delegacijos darbuotojai, neatsižvelgiant į jų statusą, ir jis prižiūri visą jos veiklą. Jis atsiskaito vyriausiajai įgaliotinei už bendrą vadovavimą delegacijos darbui ir visų Sąjungos veiksmų koordinavimo užtikrinimą.

Delegacijų personalą sudaro EIVT personalas ir tuo atveju, kai tai būtina Sąjungos biudžetui ir Sąjungos politikai, kuri nepriklauso EIVT kompetencijai, įgyvendinti – Komisijos personalas.

3.   Vyriausioji įgaliotinė ir EIVT duoda nurodymus delegacijos vadovui, kuris atsako už jų vykdymą.

Srityse, kuriose Komisija turi jai Sutartimis suteiktus įgaliojimus,
  Komisija, vadovaudamasi SESV 221 straipsnio 2 dalimi,
  taip pat gali duoti nurodymus delegacijoms, ir šie nurodymai vykdomi visą atsakomybę prisiimant delegacijos vadovui.

4.   Delegacijos vadovas naudoja asignavimus veiklai, susijusius su ES projektais atitinkamoje trečiojoje šalyje, laikydamasis Finansinio reglamento tais atvejais, kai perįgaliojimus suteikia Komisija.

5.   Kiekvienos delegacijos veiklą reguliariai vertina EIVT generalinis sekretorius; vertinant atliekami finansiniai ir administraciniai auditai. EIVT generalinis sekretorius gali paprašyti, kad šiuo tikslu jam padėtų atitinkami Komisijos padaliniai.
  Be EIVT taikomų vidaus priemonių, OLAF naudojasi savo įgaliojimais, visų pirma įgyvendina kovos su sukčiavimu priemones pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

6.   Vyriausioji įgaliotinė sudaro būtinus susitarimus su priimančiąja šalimi, tarptautine organizacija ar atitinkama trečiąja šalimi. Visų pirma vyriausioji įgaliotinė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad priimančiosios šalys suteiktų Sąjungos delegacijoms, jų personalui ir turtui privilegijas ir imunitetus, lygiaverčius nurodytiesiems 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvencijoje dėl diplomatinių santykių.

7.   Sąjungos delegacijos yra pajėgios tenkinti kitų ES institucijų, visų pirma ▐ Europos Parlamento, poreikius, palaikydamos ▐ ryšius su tarptautinėmis organizacijomis ar trečiosiomis šalimis, prie kurių ar kuriose
  delegacijos
  yra akredituotos.

8.   Delegacijos vadovas turi įgaliojimus atstovauti ES toje šalyje, kurioje
  akredituota
  toji delegacija, visų pirma sudarant sutartis ar būnant šalimi teismo procese.

9.   Savo darbe Sąjungos delegacijos glaudžiai bendradarbiauja
  ir keičiasi informacija
  su valstybių narių diplomatinėmis tarnybomis. ▐

10.   Sąjungos delegacijos,
  vadovaudamosi ES sutarties 35 straipsnio trečia pastraipa ir
  valstybių narių prašymu, padeda valstybėms narėms palaikyti diplomatinius santykius ir teikti konsulinę apsaugą Sąjungos piliečiams trečiosiose šalyse.

6 straipsnis

Personalas

1.
     
  Šiame straipsnyje, išskyrus jo 3 dalį, išdėstytos nuostatos taikomos nepažeidžiant Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Tarnybos nuostatai) ir Kitų ES tarnautojų įdarbinimo sąlygų, įskaitant jų pakeitimus pagal SESV 336 straipsnį, kad jos būtų pritaikytos prie EIVT poreikių.

2.
     EIVT sudaro ▐ Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai, įskaitant valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojus, kurie paskirti laikinaisiais darbuotojais (4);

Šiam personalui taikomi Tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos.

3.
     Prireikus
  konkrečiais atvejais EIVT gali įdarbinti nedidelį skaičių konkrečių sričių deleguotų nacionalinių ekspertų.

Vyriausioji įgaliotinė priima taisykles, lygiavertes nustatytosioms Tarybos sprendime 2003/479/EB su pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimu 2007/829/EB (5), pagal kurias EIVT gali pasitelkti deleguotus nacionalinius ekspertus, kad pasinaudotų jų specializuota patirtimi.

4.
     EIVT personalo nariai atlieka savo pareigas ir elgiasi vadovaudamiesi tik Sąjungos interesais. Nepažeidžiant 2 straipsnio 1 dalies trečios
  įtraukos
  , 2 straipsnio 2 dalies ir 5 straipsnio 3 dalies, jie nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar EIVT nedirbančio asmens arba jokio organo ar asmens, išskyrusiąją įgaliotinę, nurodymų.
  Pagal Tarnybos nuostatų 11 straipsnio antrą pastraipą EIVT personalas negali priimti jokio atlyginimo iš kitų šaltinių, nesusijusių su EIVT.

▐

5.   Vyriausiajai įgaliotinei suteikiami įgaliojimai, kurie pagal Tarnybos nuostatus yra suteikti paskyrimų tarnybai ir pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikti institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis; vyriausioji įgaliotinė tuos įgaliojimus gali perduoti pačioje EIVT.

6.
     EIVT
  įdarbinama
  atsižvelgiant į nuopelnus,
  tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą.
  EIVT personalo sudėtimi turi būti užtikrintas prasmingas visų ES valstybių narių piliečių dalyvavimas.
  Atliekant 2013 m. numatytą peržiūrą, šis klausimas turi būti taip pat įtrauktas, įskaitant, atitinkamai, pasiūlymus taikyti konkrečias papildomas priemones, skirtas šalinti galimus pusiausvyros sutrikimus.

7.
     ▐ Europos Sąjungos pareigūnai ir laikinieji darbuotojai iš valstybių narių diplomatinių tarnybų
  turi tokias pačias teises bei pareigas,
  ir jiems taikomos vienodos sąlygos, visų pirma reikalavimų atitikimo visoms pareigybėms užimti lygiavertėmis sąlygomis srityje. Paskirstant pareigas, vykdytinas visose EIVT veiklos ir įgyvendinamos politikos srityse, laikiniesiems darbuotojams iš nacionalinių diplomatinių tarnybų, ir Europos Sąjungos pareigūnams taikomos vienodos sąlygos.
  Pagal Finansinio reglamento nuostatas valstybės narės padeda Sąjungai užtikrinti finansinių įsipareigojimų, susijusių su laikinųjų darbuotojų iš nacionalinių diplomatinių tarnybų, atsakomybe pagal Finansinio reglamento 66 straipsnį, vykdymą.

8.
     Vyriausioji įgaliotinė nustato EIVT personalo atrankos procedūras, kurios turi būti
  vykdomos skaidriai,
  grindžiamos nuopelnais
  siekiant užtikrinti, kad būtų įdarbintas geriausių sugebėjimų, veiksmingiausiai dirbantis ir sąžiningiausias personalas, tuo pačiu užtikrinant tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą bei prasmingą visų ES valstybių narių piliečių dalyvavimą EIVT. ▐
  Valstybių narių, Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos atstovai dalyvauja įdarbinimo procedūroje laisvoms pareigybėms EIVT užimti. ▐

9.
     EIVT pradėjus veikti visu pajėgumu, personalas iš valstybių narių
  , kaip nurodyta 2 dalies pirmoje pastraipoje,
  turėtų sudaryti ne mažiau kaip vieną trečdalį viso AD pareigų grupės EIVT personalo.
  Atitinkamai pagal Tarnybos nuostatus ES pareigūnai turėtų sudaryti ne mažiau kaip 60 % viso AD pareigų grupės EIVT personalo, įskaitant personalą iš valstybių narių diplomatinių tarnybų, kurie tapo nuolatiniais ES pareigūnais.
  Kiekvienais metais vyriausioji įgaliotinė pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai ataskaitą apie užimamas pareigybes EIVT.

10.   Vyriausioji įgaliotinė nustato judumo taisykles, kad būtų užtikrinta, jog EIVT personalo nariams būtų suteikta
  daug
  judumo galimybių. 4 straipsnio 3 dalies trečioje įtraukoje nurodytam personalui taikomos specialios sąlygos. Iš esmės visas EIVT personalas turi periodiškai dirbti Sąjungos delegacijose. Vyriausioji įgaliotinė nustato tam skirtas taisykles.

11.   Pagal taikomas nacionalinės teisės nuostatas kiekviena valstybė narė savo pareigūnams, tapusiems EIVT laikinaisiais darbuotojais, suteikia garantiją, kad pasibaigus jų
  tarnybos
  EIVT laikotarpiui jie bus nedelsiant grąžinti į ankstesnes pareigas.
  Šis tarnybos laikotarpis pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 50b straipsnio nuostatas neviršija aštuonerių metų, nebent jis būtų pratęstas ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui išimtinėmis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tarnybos poreikius.

EIVT dirbantys ES pareigūnai turi teisę pretenduoti užimti pareigybes savo ankstesnėje institucijoje tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tas pareigybes pretenduojantys užimti asmenys, dirbantys toje institucijoje.

12.   Imamasi veiksmų EIVT personalo tinkamam bendram mokymui užtikrinti, remiantis visų pirma esama nacionaline
  ir ES
  praktika bei struktūromis. Vyriausioji įgaliotinė per metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo imasi tinkamų tam skirtų priemonių.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl personalo

1.
     
  Atitinkami Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos padaliniai bei funkcijos, išvardyti priede, perkeliami į EIVT. Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai, užimantys pareigybes priede išvardytuose padaliniuose ar vykdantys priede išvardytas funkcijas, perkeliami į EIVT. Tai taikoma mutatis mutandis pagal sutartis dirbantiems ir vietos darbuotojams, paskirtiems į tokius padalinius ir vykdantiems tokias funkcijas. Deleguoti nacionaliniai ekspertai, dirbantys tuose padaliniuose ar vykdantys tas funkcijas, taip pat perkeliami į EIVT, gavus juos komandiruojančios valstybės narės institucijų sutikimą.

Šie perkėlimai įsigalioja 2011 m. sausio 1 d.

Pagal Tarnybos nuostatus pareigūnus perkėlus į EIVT, vyriausioji įgaliotinė kiekvieną pareigūną skiria į pareigybę jo pareigų kategorijoje, kuri atitinka jo turimą pareigų grupės lygį.

2.
     
  Darbuotojų įdarbinimo į EIVT perkeltoms pareigybėms užimti procedūros, tebevykstančios šio sprendimo įsigaliojimo dieną, lieka galioti: jos vykdomos ir užbaigiamos prižiūrint vyriausiajai įgaliotinei pagal atitinkamus pranešimus apie laisvas pareigybes ir taikomas Tarybos nuostatų bei Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų taisykles.

8 straipsnis

Biudžetas

1.   
  Leidimus duodančio pareigūno
  Europos Sąjungos bendrojo biudžeto EIVS skirsnio atžvilgiu
  pareigos paskiriamos vadovaujantis Finansinio reglamento 59 straipsniu. Vyriausioji įgaliotinė patvirtina administracinių išlaidų
  biudžeto eilučių valdymo vidaus taisykles.
  Veiklos išlaidos lieka biudžeto Komisijos skirsnyje.

2.   EIVT vykdo savo įgaliojimus laikydamasi Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento, neviršydama jai paskirtų asignavimų.

3.
     
  Vyriausioji įgaliotinė, rengdama EIVT administracinių išlaidų sąmatas, atitinkamai konsultuosis su už vystymosi politiką atsakingu Komisijos nariu ir už kaimynystės politiką atsakingu Komisijos nariu pagal jų atitinkamas pareigas.

4.
     
  Pagal SESV 314 straipsnio 1 dalį EIVT parengia savo kitų finansinių metų išlaidų sąmatas. Komisija konsoliduoja šias sąmatas, parengdama biudžeto projektą, kuriame gali būti skirtingos sąmatos. Komisija gali iš dalies pakeisti biudžeto projektą, kaip numatyta SSV 314 straipsnio 2 dalyje.

5.
     
  Kad būtų užtikrintas skaidrus biudžetas Sąjungos išorės veiksmų srityje, Komisija biudžeto valdymo institucijai kartu su ES biudžeto projektu perduos darbinį dokumentą, kuriame išsamiai nurodomos visos išlaidos, susijusios su Sąjungos išorės veiksmais.

6.   EIVT taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnyje ir Finansinio reglamento 145–147 straipsniuose nustatytos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros.
  Todėl EIVT visapusiškai bendradarbiaus su institucijomis, dalyvaujančiomis biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje, ir atitinkamais atvejais pateiks reikalingą papildomą informaciją, be kita ko, dalyvaudama atitinkamų organų posėdžiuose.

9 straipsnis

Išorės veiksmų priemonės ir programavimas

1.   
  Už
  ES išorės bendradarbiavimo programų
  valdymą yra
  atsakinga Komisija,
  tačiau tai nedaro poveikio Komisijos
  ir EIVT
  atliekamam
  programavimo
  vaidmeniui, kaip išdėstyta kitose dalyse.

2.   
  Vyriausioji įgaliotinė užtikrina ES išorės veiksmų bendrą politinį koordinavimą, užtikrindama ES išorės veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą, visų pirma pasitelkdama išorės pagalbos priemones:

| — | vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, |
| --- | --- |

—

vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę,

| — | Europos plėtros fondą, |
| --- | --- |

—

Europos plėtros fondą,

| — | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, |
| --- | --- |

—

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę,

| — | Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, |
| --- | --- |

—

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę,

| — | bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonę, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonę,

| — | bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę,

| — | stabilumo priemonę, taikomą pagalbai, numatytai 2006 m. lapkričio 15 d. Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

stabilumo priemonę, taikomą pagalbai, numatytai 2006 m. lapkričio 15 d. Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnyje.

3.   
  Visų pirma EIVT prisideda prie išvardytų priemonių programavimo ir valdymo ciklo, atsižvelgdama į minėtose priemonėse nustatytus politikos tikslus. Ji
  yra atsakinga už toliau nurodytų Komisijos sprendimų dėl strateginių daugiamečių veiksmų parengimą programavimo ciklo metu:

| i) | finansavimo lėšų skyrimas šalims siekiant nustatyti bendrą finansinį paketą kiekvienam regionui (atsižvelgiant į orientacinį perspektyvinių finansinių planų paskirstymą). Kiekviename regione tam tikra lėšų dalis bus rezervuota regioninėms programoms; |
| --- | --- |

i)

finansavimo lėšų skyrimas šalims siekiant nustatyti bendrą finansinį paketą kiekvienam regionui (atsižvelgiant į orientacinį perspektyvinių finansinių planų paskirstymą). Kiekviename regione tam tikra lėšų dalis bus rezervuota regioninėms programoms;

| ii) | šalių ir regionų strateginiai dokumentai; |
| --- | --- |

ii)

šalių ir regionų strateginiai dokumentai;

| iii) | nacionalinės ir regionų orientacinės programos. |
| --- | --- |

iii)

nacionalinės ir regionų orientacinės programos.

Vadovaujantis 3 straipsniu, per visą šių priemonių programavimo, planavimo ir įgyvendinimo ciklą vyriausioji įgaliotinė ir EIVT bendradarbiauja su atitinkamais Komisijos nariais bei tarnybomis, nepažeidžiant 1 straipsnio 3 dalies. Visi pasiūlymai dėl sprendimų bus rengiami pasitelkiant Komisijos procedūras ir bus pateikiami Komisijai priimti sprendimą.

4.   Europos plėtros fondo ir vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės atžvilgiu visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl pagrindinių reglamentų ir programavimo dokumentų, nurodytų 3 dalyje, pakeitimų,
  kartu
  rengia atitinkamos EIVT ir Komisijos tarnybos ▐ už vystymosi politiką
  atsakingo
  Komisijos
  nario atsakomybe
  , ir vėliau jie pateikiami bendrai su vyriausiąja įgaliotine Komisijai priimti sprendimą.

Temines programas
  , išskyrus Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę ir 2 dalies septintoje įtraukoje nurodytos stabilumo priemonės dalį,
  rengia atitinkama Komisijos tarnyba, vadovaujant už vystymąsi atsakingam Komisijos nariui, ir jos pateikiamos kolegijai, sutarus su vyriausiąja įgaliotine ir kitais atitinkamais Komisijos nariais.

5.   Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės atžvilgiu visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl pagrindinių reglamentų ir programavimo dokumentų, nurodytų 3 dalyje, pakeitimų,
  kartu
  rengia atitinkamos EIVT ir Komisijos tarnybos ▐ už kaimynystės politiką
  atsakingo
  Komisijos
  nario atsakomybe
  , ir vėliau jie pateikiami bendrai su vyriausiąja įgaliotine Komisijai priimti sprendimą.

6.
     
  Vyriausioji įgaliotinė ir (arba) EIVT yra atsakingos už vykdomus veiksmus, finansuojamus iš BUSP biudžeto, stabilumo priemonę, išskyrus 2 straipsnio septintoje įtraukoje nurodytą dalį, bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonę, ryšius ir viešąją diplomatiją bei rinkimų stebėjimo misijas. Komisija yra atsakinga už jų finansinį įgyvendinimą ir yra pavaldi vyriausiajai įgaliotinei kaip Komisijos pirmininko pavaduotojai (6). Komisijos padalinys, atsakingas už šį įgyvendinimą, ir EIVT įkuriami tose pačiose patalpose.

10 straipsnis

Saugumas

1.   Vyriausioji įgaliotinė
  , pasikonsultavusi su Tarybos sprendime 2001/264/EB nurodytu komitetu,
  priima sprendimą dėl EIVT skirtų saugumo taisyklių ir imasi visų atitinkamų priemonių užtikrinti, kad EIVT veiksmingai valdytų riziką, kylančią jos personalui, materialiajam turtui bei informacijai, ir kad ji vykdytų su rūpestingu elgesiu susijusius savo įsipareigojimus. Tokios taisyklės taikomos visiems EIVT darbuotojams ir visiems darbuotojams Sąjungos delegacijose, nepriklausomai nuo jų administracinio statuso ar kilmės.

2.   
  Kol nepriimtas 1 dalyje nurodytas sprendimas:

| — | dėl įslaptintos informacijos apsaugos, EIVT taiko Tarybos sprendimą 2001/264/EB; |
| --- | --- |

—

dėl įslaptintos informacijos apsaugos, EIVT taiko Tarybos sprendimą 2001/264/EB;

| — | dėl kitų saugumo aspektų, EIVT taiko Komisijos sprendimą 2001/844/EB. |
| --- | --- |

—

dėl kitų saugumo aspektų, EIVT taiko Komisijos sprendimą 2001/844/EB.

3.   EIVT turi padalinį, atsakingą už saugumo klausimus, kuriam padeda kompetentingos valstybių narių tarnybos.

4.   Vyriausioji įgaliotinė imasi visų priemonių, būtinų siekiant įgyvendinti saugumo taisykles EIVT, visų pirma susijusias su įslaptintos informacijos apsauga ir priemonėmis, kurių turi būti imamasi EIVT personalui nesilaikius saugumo taisyklių. Šiuo tikslu EIVT konsultuojasi su Tarybos generalinio sekretoriato Saugumo tarnyba, atitinkamomis Komisijos tarnybomis ir atitinkamomis valstybių narių tarnybomis.

11 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais, archyvais ir duomenų apsauga

1.   EIVT taiko 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nustatytas taisykles. Vyriausioji įgaliotinė priima sprendimą dėl EIVT skirtų įgyvendinimo taisyklių.

2.   EIVT generalinis sekretorius organizuoja šios tarnybos archyvus. Atitinkami iš Tarybos generalinio sekretoriato ir Komisijos perkeltų padalinių archyvai perkeliami į EIVT.

3.   EIVT užtikrina asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenimis, vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo. Vyriausioji įgaliotinė priima sprendimą dėl EIVT skirtų įgyvendinimo taisyklių.

12 straipsnis

Nekilnojamasis turtas

1.   Tarybos generalinis sekretoriatas ir atitinkamos Komisijos tarnybos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad
  7 straipsnyje
  nurodyti perkėlimai galėtų būti vykdomi kartu su Tarybos ir Komisijos pastatų, būtinų EIVT veikimui, perdavimais.

2.   Dėl sąlygų, kuriomis nekilnojamuoju turtu gali naudotis EIVT centrinė administracija ir Sąjungos delegacijos, bendrai sprendžia vyriausioji įgaliotinė ir Tarybos generalinis sekretoriatas bei Komisija, priklausomai nuo situacijos.

13 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Vyriausioji įgaliotinė, Taryba, Komisija ir valstybės narės yra atsakingi už šio sprendimo įgyvendinimą ir imasi visų tam būtinų priemonių.

2.   Vyriausioji įgaliotinė
  ne vėliau kaip 2011
  m.
  pabaigoje Europos Parlamentui,
  Tarybai
  ir Komisijai
  pateikia EIVT veikimo ataskaitą.
  Ši ataskaita visų pirma apima 5 straipsnio 3 bei 10 dalių ir 9 straipsnio nuostatų įgyvendinimą.

3.
     
  Iki 2013 m. vidurio vyriausioji įgaliotinė atlieka EIVT veikimo ir struktūros peržiūrą, kuri apims, inter alia, 6 straipsnio 8 ir 11 dalių nuostatų įgyvendinimą. Atlikus šią peržiūrą, prireikus pateikiami atitinkami pasiūlymai dėl šio sprendimo patikslinimo. Tokiu atveju Taryba pagal ES sutarties 27 straipsnio 3 dalį
  ne vėliau kaip 2014 m. pradžioje
  patikslina
  šį sprendimą atsižvelgdama į
  peržiūrą
  .

4.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jo nuostatos dėl finansų valdymo ir įdarbinimo
  įsigalioja
  tik priėmus būtinus Tarnybos nuostatų ir Finansinio reglamento pakeitimus ir taisomąjį biudžetą.
  Kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas
  , vyriausioji įgaliotinė, Tarybos generalinis sekretoriatas ir Komisija sudaro susitarimus, o su valstybėmis narėmis vykdomos konsultacijos.

5.   Ne vėliau kaip per vieną mėnesį po šio sprendimo įsigaliojimo vyriausioji įgaliotinė pateikia Komisijai EIVT pajamų ir išlaidų sąmatą, įskaitant etatų planą, kad ji pateiktų taisomojo biudžeto projektą.

6.   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje [data]

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL ...prašome užpildyti išnašas.

1

(2)  OL ...

2

(3)  

  OL L 322, 2009 12 9, p. 28.

3

OL L 322, 2009 12 9, p. 28.

(4)  
  Tarnybos nuostatų 98 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje bus įrašyta:„Nuo 2013 m. liepos 1 d. Paskyrimų institucija svarsto kitų institucijų pareigūnų paraiškas, neteikiant pirmenybės nei vienai iš šių kategorijų.“.

4

Tarnybos nuostatų 98 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje bus įrašyta:„Nuo 2013 m. liepos 1 d. Paskyrimų institucija svarsto kitų institucijų pareigūnų paraiškas, neteikiant pirmenybės nei vienai iš šių kategorijų.“.

(5)  

  OL L 327, 2007 12 13, p. 10.

5

OL L 327, 2007 12 13, p. 10.

(6)  
  Komisija padarys pareiškimą, kuriame bus nurodyta, kad vyriausiasis įgaliotinis turės reikiamus įgaliojimus šioje srityje, visapusiškai laikantis Finansinio reglamento.

6

Komisija padarys pareiškimą, kuriame bus nurodyta, kad vyriausiasis įgaliotinis turės reikiamus įgaliojimus šioje srityje, visapusiškai laikantis Finansinio reglamento.

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisPRIEDAS

PADALINIAI IR FUNKCIJOS, PERKELTINI Į EIVT (1)

Toliau pateikiamas visų administracinių vienetų, kurie turi būti kartu perkelti į EIVT, sąrašas. Tam derybose dėl bendrojo biudžeto steigiant EIVT nereikės nustatyti papildomų poreikių ar išteklių skyrimo, ar priimti sprendimų dėl aprūpinimo už pagalbines funkcijas atsakingu tinkamu personalu, ir sudaryti atitinkamų Tarybos generalinio sekretoriato, Komisijos ir EIVT tarnybų lygio susitarimų.

1.   TARYBOS GENERALINIS SEKRETORIATAS

Visas toliau nurodytų padalinių personalas ir funkcijos kartu perkeliami į EIVT, išskyrus labai nedidelį skaičių personalo narių, kurie vykdys įprastines Tarybos generalinio sekretoriato užduotis pagal 2 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką, tam tikroms konkrečioms toliau nurodytoms funkcijoms atlikti:

| | |
| --- | --- |

| | — | Krizių valdymo ir planavimo direktoratas (CMPD) |
| --- | --- | --- |

—

Krizių valdymo ir planavimo direktoratas (CMPD)

| — | Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (CPCC) |
| --- | --- |

—

Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (CPCC)

| — | Europos Sąjungos karinis štabas (EUMS)






  — | Europos Sąjungos karinio štabo generaliniam direktoriui tiesiogiai pavaldūs padaliniai (DGEUMS) |
| --- | --- | --- |

—

Europos Sąjungos karinis štabas (EUMS)

—

Europos Sąjungos karinio štabo generaliniam direktoriui tiesiogiai pavaldūs padaliniai (DGEUMS)

| — | Koncepcijų ir pajėgumų direktoratas |
| --- | --- |

—

Koncepcijų ir pajėgumų direktoratas

| — | Žvalgybos direktoratas |
| --- | --- |

—

Žvalgybos direktoratas

| — | Operacijų direktoratas |
| --- | --- |

—

Operacijų direktoratas

| — | Logistikos direktoratas |
| --- | --- |

—

Logistikos direktoratas

| — | Ryšių ir informacinių sistemų direktoratas |
| --- | --- |

—

Ryšių ir informacinių sistemų direktoratas

| — | ES jungtinis situacijų centras (SITCEN) |
| --- | --- |

—

ES jungtinis situacijų centras (SITCEN)

Išimtis:

| — | SITCEN personalas, atliekantis pagalbines funkcijas Saugumo akreditavimo institucijai |
| --- | --- |

—

SITCEN personalas, atliekantis pagalbines funkcijas Saugumo akreditavimo institucijai

| | — | Tiesiogiai generaliniam direktoriui pavaldūs subjektai |
| --- | --- | --- |

—

Tiesiogiai generaliniam direktoriui pavaldūs subjektai

| — | Šiaurės ir Pietų Amerikos ir Jungtinių Tautų direktoratas |
| --- | --- |

—

Šiaurės ir Pietų Amerikos ir Jungtinių Tautų direktoratas

| — | Vakarų Balkanų, Rytų Europos ir Vidurinės Azijos direktoratas |
| --- | --- |

—

Vakarų Balkanų, Rytų Europos ir Vidurinės Azijos direktoratas

| — | Masinio naikinimo ginklų neplatinimo direktoratas |
| --- | --- |

—

Masinio naikinimo ginklų neplatinimo direktoratas

| — | Parlamentinių reikalų BUSP srityje direktoratas |
| --- | --- |

—

Parlamentinių reikalų BUSP srityje direktoratas

| — | Niujorko ryšių palaikymo tarnyba |
| --- | --- |

—

Niujorko ryšių palaikymo tarnyba

| — | Ženevos ryšių palaikymo tarnyba |
| --- | --- |

—

Ženevos ryšių palaikymo tarnyba

| | |
| --- | --- |

2.   KOMISIJA (ĮSKAITANT DELEGACIJAS)

Visi darbuotojai, dirbantys šiuose padaliniuose ir atliekantys žemiau nurodytas funkcijas, kartu perkeliami į EIVT, išskyrus nedidelį skaičių darbuotojų, kurie išvardijami prie išimčių.

| | — | Visi vadovaujantys pareigūnai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai |
| --- | --- | --- |

—

Visi vadovaujantys pareigūnai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai

| — | A direktoratas (Krizių platforma ir politikos koordinavimas BUSP srityje) |
| --- | --- |

—

A direktoratas (Krizių platforma ir politikos koordinavimas BUSP srityje)

| — | B direktoratas (Daugiašaliai santykiai ir žmogaus teisės) |
| --- | --- |

—

B direktoratas (Daugiašaliai santykiai ir žmogaus teisės)

| — | C direktoratas (Šiaurės Amerika, Rytų Azija, Australija, Naujoji Zelandija, EEE, ELPA, San Marinas, Andora, Monakas) |
| --- | --- |

—

C direktoratas (Šiaurės Amerika, Rytų Azija, Australija, Naujoji Zelandija, EEE, ELPA, San Marinas, Andora, Monakas)

| — | D direktoratas (Europos kaimynystės politikos koordinavimas) |
| --- | --- |

—

D direktoratas (Europos kaimynystės politikos koordinavimas)

| — | E direktoratas (Rytų Europa, Pietų Kaukazas, Vidurinės Azijos respublikos) |
| --- | --- |

—

E direktoratas (Rytų Europa, Pietų Kaukazas, Vidurinės Azijos respublikos)

| — | F direktoratas (Artimieji Rytai, Viduržemio jūros pietinė pakrantė) |
| --- | --- |

—

F direktoratas (Artimieji Rytai, Viduržemio jūros pietinė pakrantė)

| — | G direktoratas (Lotynų Amerika) |
| --- | --- |

—

G direktoratas (Lotynų Amerika)

| — | H direktoratas (Azija (išskyrus Japoniją ir Korėją) |
| --- | --- |

—

H direktoratas (Azija (išskyrus Japoniją ir Korėją)

| — | I direktoratas (Centrinių būstinių ištekliai, informacija, tarpinstituciniai ryšiai) |
| --- | --- |

—

I direktoratas (Centrinių būstinių ištekliai, informacija, tarpinstituciniai ryšiai)

| — | K direktoratas (Išorės reikalų tarnyba) |
| --- | --- |

—

K direktoratas (Išorės reikalų tarnyba)

| — | L direktoratas (Strategija, koordinavimas ir analizė) |
| --- | --- |

—

L direktoratas (Strategija, koordinavimas ir analizė)

| — | Rytų partnerystės darbo grupė |
| --- | --- |

—

Rytų partnerystės darbo grupė

| — | Relex-01 padalinys (auditas) |
| --- | --- |

—

Relex-01 padalinys (auditas)

Išimtys:

| — | Už finansinių priemonių valdymą atsakingas personalas |
| --- | --- |

—

Už finansinių priemonių valdymą atsakingas personalas

| — | Už atlyginimų ir išmokų mokėjimą delegacijų personalui atsakingas personalas |
| --- | --- |

—

Už atlyginimų ir išmokų mokėjimą delegacijų personalui atsakingas personalas

| | — | Visi delegacijų vadovai ir delegacijų vadovų pavaduotojai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai |
| --- | --- | --- |

—

Visi delegacijų vadovai ir delegacijų vadovų pavaduotojai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai

| — | Visi politiniai padaliniai ir personalas |
| --- | --- |

—

Visi politiniai padaliniai ir personalas

| — | Visi informacijos ir viešosios diplomatijos skyriai ir personalas |
| --- | --- |

—

Visi informacijos ir viešosios diplomatijos skyriai ir personalas

| — | Visi administracijos skyriai |
| --- | --- |

—

Visi administracijos skyriai

Išimtys

| — | Už finansinių priemonių įgyvendinimą atsakingas personalas |
| --- | --- |

—

Už finansinių priemonių įgyvendinimą atsakingas personalas

| | — | D direktoratas (AKR II – Vakarų ir Centrinė Afrika, Karibų jūros regionas ir UŠT), išskyrus UŠT darbo grupę |
| --- | --- | --- |

—

D direktoratas (AKR II – Vakarų ir Centrinė Afrika, Karibų jūros regionas ir UŠT), išskyrus UŠT darbo grupę

| — | E direktoratas (Afrikos Kyšulys, Rytų ir Pietų Afrika, Indijos vandenynas ir Ramusis vandenynas) |
| --- | --- |

—

E direktoratas (Afrikos Kyšulys, Rytų ir Pietų Afrika, Indijos vandenynas ir Ramusis vandenynas)

| — | CI padalinys (AKR I: pagalbos programavimas ir valdymas): už programavimą atsakingas personalas |
| --- | --- |

—

CI padalinys (AKR I: pagalbos programavimas ir valdymas): už programavimą atsakingas personalas

| — | C2 padalinys (visos Afrikos klausimai ir institucijos, valdymas ir migracija): už santykius su visa Afrika atsakingas personalas |
| --- | --- |

—

C2 padalinys (visos Afrikos klausimai ir institucijos, valdymas ir migracija): už santykius su visa Afrika atsakingas personalas

| — | Atitinkami vadovaujantys pareigūnai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai |
| --- | --- |

—

Atitinkami vadovaujantys pareigūnai
  ir tiesiogiai su jais susiję pagalbiniai darbuotojai

---

(1)  Visi perkeltini žmogiškieji ištekliai finansuojami pagal daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją (Administravimas).

2010 m. liepos 8 d., ketvirtadienisPRIEDAS

VYRIAUSIOSIOS ĮGALIOTINĖS
   (1)
  PAREIŠKIMAS DĖL POLITINĖS ATSAKOMYBĖS

Palaikydama santykius su Europos Parlamentu, vyriausioji įgaliotinė vadovausis konsultavimosi, informavimo ir pranešimų teikimo įsipareigojimais, kuriuos praėjusios kadencijos metu vykdė buvęs už išorės santykius atsakingas Komisijos narys, buvęs vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė. Prireikus šie įsipareigojimai bus patikslinti atsižvelgiant į Parlamento vykdomą politinės kontrolės funkciją ir tuo atveju, jeigu bus iš naujo apibrėžtas vyriausiosios įgaliotinės vaidmuo, nustatytas Sutartyse ir pagal ES sutarties 36 straipsnį.

Todėl:

| 1. | BUSP srityje vyriausioji įgaliotinė pagal ES sutarties 36 straipsnį sieks gauti Europos Parlamento nuomonę dėl svarbiausių šios politikos aspektų ir esminių pasirinkimo klausimų. Visi pasikeitimai nuomonėmis, kurie bus rengiami prieš patvirtinant įgaliojimus ir priimant strategijas BUSP srityje, bus atitinkamos formos, atsižvelgiant į svarstomų klausimų opumą ir konfidencialumą. Todėl bus intensyvinama bendrų konsultacinių posėdžių su Užsienio reikalų komiteto (AFET) ir Europos Parlamento biudžeto komiteto biurų nariais praktika. Šių posėdžių metu bus visų pirma informuojama apie ES biudžeto lėšomis finansuojamas BUSP misijas – tiek šiuo metu įgyvendinamas, tiek planuojamas surengti. Prireikus, be reguliarių posėdžių, bus galima surengti papildomų bendrų konsultacinių posėdžių. Iš EIVT (visuose posėdžiuose), be Politinio ir saugumo komiteto nuolatinio pirmininko, dalyvaus už politiką atsakingi aukšto rango pareigūnai. |
| --- | --- |

1.

BUSP srityje vyriausioji įgaliotinė pagal ES sutarties 36 straipsnį sieks gauti Europos Parlamento nuomonę dėl svarbiausių šios politikos aspektų ir esminių pasirinkimo klausimų. Visi pasikeitimai nuomonėmis, kurie bus rengiami prieš patvirtinant įgaliojimus ir priimant strategijas BUSP srityje, bus atitinkamos formos, atsižvelgiant į svarstomų klausimų opumą ir konfidencialumą. Todėl bus intensyvinama bendrų konsultacinių posėdžių su Užsienio reikalų komiteto (AFET) ir Europos Parlamento biudžeto komiteto biurų nariais praktika. Šių posėdžių metu bus visų pirma informuojama apie ES biudžeto lėšomis finansuojamas BUSP misijas – tiek šiuo metu įgyvendinamas, tiek planuojamas surengti. Prireikus, be reguliarių posėdžių, bus galima surengti papildomų bendrų konsultacinių posėdžių. Iš EIVT (visuose posėdžiuose), be Politinio ir saugumo komiteto nuolatinio pirmininko, dalyvaus už politiką atsakingi aukšto rango pareigūnai.

| 2. | Susitarimuose, kurie priklauso vyriausiosios įgaliotinės atsakomybės sričiai, tuo atveju, kai būtina gauti Parlamento pritarimą, vyriausioji įgaliotinė atsižvelgs mutatis mutandis į vykstančių derybų dėl Europos Parlamento ir Komisijos bendrojo susitarimo dėl derybų dėl tarptautinių susitarimų rezultatus. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 218 straipsnio 10 dalį Europos Parlamentas bus nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais, be kita ko, apie susitarimus, sudarytus BUSP srityje. |
| --- | --- |

2.

Susitarimuose, kurie priklauso vyriausiosios įgaliotinės atsakomybės sričiai, tuo atveju, kai būtina gauti Parlamento pritarimą, vyriausioji įgaliotinė atsižvelgs mutatis mutandis į vykstančių derybų dėl Europos Parlamento ir Komisijos bendrojo susitarimo dėl derybų dėl tarptautinių susitarimų rezultatus. Pagal Sutarties dėl ES veikimo 218 straipsnio 10 dalį Europos Parlamentas bus nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais, be kita ko, apie susitarimus, sudarytus BUSP srityje.

| 3. | Vyriausioji įgaliotinė tęs praktiką rengti išsamų dialogą dėl visų dokumentų, susijusių su finansinių priemonių (išskyrus Europos plėtros fondą) strateginio planavimo etapais, ir apie juos teiks informaciją. Tas pats bus taikoma dėl visų konsultacijoms skirtų dokumentų, pateiktų valstybėms narėms parengiamojo etapo metu. Ši praktika nedaro poveikio derybų dėl Sutarties dėl ES veikimo 290 straipsnio dėl deleguotų aktų taikymo srities ir taikymo rezultatams. |
| --- | --- |

3.

Vyriausioji įgaliotinė tęs praktiką rengti išsamų dialogą dėl visų dokumentų, susijusių su finansinių priemonių (išskyrus Europos plėtros fondą) strateginio planavimo etapais, ir apie juos teiks informaciją. Tas pats bus taikoma dėl visų konsultacijoms skirtų dokumentų, pateiktų valstybėms narėms parengiamojo etapo metu. Ši praktika nedaro poveikio derybų dėl Sutarties dėl ES veikimo 290 straipsnio dėl deleguotų aktų taikymo srities ir taikymo rezultatams.

| 4. | Bus išlaikyta dabartinė konfidencialios informacijos apie misijas ir operacijas BUSP srityje teikimo sistema (pagal 2002 m. Tarpinstituciniu susitarimu nustatytą sistemą dėl EP Specialiajam komitetui suteikiamos prieigos prie įslaptintos ESGP srities informacijos). Be to, pagal principą „žinoti būtina“, vyriausioji įgaliotinė gali suteikti galimybę susipažinti su kitais dokumentais BUSP srityje kitiems Europos Parlamento nariams, kurių patikimumas susipažinti su įslaptintais dokumentais buvo reikiamai patikrintas pagal taikytinas taisykles, jeigu tokia prieiga yra būtina jų institucinėms pareigoms vykdyti ir AFET pirmininkas ir prireikus EP pirmininkas yra pateikę prašymą. Todėl vyriausioji įgaliotinė peržiūrės ir prireikus pasiūlys patikslinti galiojančias nuostatas dėl galimybės Europos Parlamento nariams susipažinti su įslaptintais dokumentais ir informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (2002 m. Tarpinstitucinio susitarimo nuostatos dėl ESGP). Kol šis patikslinimas bus atliktas, vyriausioji įgaliotinė priims sprendimą dėl, jos nuomone, būtinų pereinamojo laikotarpio nuostatų, kad tinkamai paskirtiems ir nurodytiems EP nariams būtų užtikrintos palankesnės sąlygos gauti pirmiau nurodytą informaciją jų institucinei pareigai vykdyti. |
| --- | --- |

4.

Bus išlaikyta dabartinė konfidencialios informacijos apie misijas ir operacijas BUSP srityje teikimo sistema (pagal 2002 m. Tarpinstituciniu susitarimu nustatytą sistemą dėl EP Specialiajam komitetui suteikiamos prieigos prie įslaptintos ESGP srities informacijos). Be to, pagal principą „žinoti būtina“, vyriausioji įgaliotinė gali suteikti galimybę susipažinti su kitais dokumentais BUSP srityje kitiems Europos Parlamento nariams, kurių patikimumas susipažinti su įslaptintais dokumentais buvo reikiamai patikrintas pagal taikytinas taisykles, jeigu tokia prieiga yra būtina jų institucinėms pareigoms vykdyti ir AFET pirmininkas ir prireikus EP pirmininkas yra pateikę prašymą. Todėl vyriausioji įgaliotinė peržiūrės ir prireikus pasiūlys patikslinti galiojančias nuostatas dėl galimybės Europos Parlamento nariams susipažinti su įslaptintais dokumentais ir informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (2002 m. Tarpinstitucinio susitarimo nuostatos dėl ESGP). Kol šis patikslinimas bus atliktas, vyriausioji įgaliotinė priims sprendimą dėl, jos nuomone, būtinų pereinamojo laikotarpio nuostatų, kad tinkamai paskirtiems ir nurodytiems EP nariams būtų užtikrintos palankesnės sąlygos gauti pirmiau nurodytą informaciją jų institucinei pareigai vykdyti.

| 5. | Vyriausioji įgaliotinė pozityviai reaguos į Europos Parlamento prašymus pakviesti naujai paskirtus delegacijų šalyse ir organizacijose, kurios, Parlamento nuomone, strateginiu požiūriu yra svarbios, vadovus (prieš jiems pradedant eiti pareigas) atvykti į AFET pasikeisti nuomonėmis (ne į klausymus). Tas pats bus taikytina Europos Sąjungos specialiesiems įgaliotiniams. Šių pasikeitimų nuomonėmis forma bus suderinta su vyriausiąja įgaliotine, atsižvelgiant į svarstomų klausimų opumą ir konfidencialumą. |
| --- | --- |

5.

Vyriausioji įgaliotinė pozityviai reaguos į Europos Parlamento prašymus pakviesti naujai paskirtus delegacijų šalyse ir organizacijose, kurios, Parlamento nuomone, strateginiu požiūriu yra svarbios, vadovus (prieš jiems pradedant eiti pareigas) atvykti į AFET pasikeisti nuomonėmis (ne į klausymus). Tas pats bus taikytina Europos Sąjungos specialiesiems įgaliotiniams. Šių pasikeitimų nuomonėmis forma bus suderinta su vyriausiąja įgaliotine, atsižvelgiant į svarstomų klausimų opumą ir konfidencialumą.

| 6. | Tais atvejais, kai vyriausioji įgaliotinė negalės dalyvauti Europos Parlamento plenariniame posėdyje rengiamuose debatuose, vyriausioji įgaliotinė nuspręs, kas iš ES institucijų narių ją pakeis: ar Komisijos narys, jei nagrinėjami klausimai, kurie išimtinai ar iš principo priklauso Komisijos kompetencijai, ar Užsienio reikalų tarybos narys, jei nagrinėjami klausimai, kurie išimtinai ar iš esmės priskiriami BUSP sričiai. Pastaruoju atveju, vadovaujantis Tarybos darbo tvarkos taisyklių 26 straipsniu, vyriausiąją įgaliotinę pakeičia arba rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės narys, arba pirmininkaujančių valstybių narių trejeto narys. Europos Parlamentui bus pranešta apie vyriausiosios įgaliotinės sprendimą dėl pakeitimo. |
| --- | --- |

6.

Tais atvejais, kai vyriausioji įgaliotinė negalės dalyvauti Europos Parlamento plenariniame posėdyje rengiamuose debatuose, vyriausioji įgaliotinė nuspręs, kas iš ES institucijų narių ją pakeis: ar Komisijos narys, jei nagrinėjami klausimai, kurie išimtinai ar iš principo priklauso Komisijos kompetencijai, ar Užsienio reikalų tarybos narys, jei nagrinėjami klausimai, kurie išimtinai ar iš esmės priskiriami BUSP sričiai. Pastaruoju atveju, vadovaujantis Tarybos darbo tvarkos taisyklių 26 straipsniu, vyriausiąją įgaliotinę pakeičia arba rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės narys, arba pirmininkaujančių valstybių narių trejeto narys. Europos Parlamentui bus pranešta apie vyriausiosios įgaliotinės sprendimą dėl pakeitimo.

| 7. | Siekiant reguliariai teikti informaciją, vyriausioji įgaliotinė sudarys palankesnes sąlygas dalyvauti atitinkamų parlamentinių komitetų ir pakomitečių posėdžiuose delegacijų vadovams, Europos Sąjungos specialiesiems įgaliotiniams, misijų BSGP srityje vadovams ir aukšto rango EIVT pareigūnams. |
| --- | --- |

7.

Siekiant reguliariai teikti informaciją, vyriausioji įgaliotinė sudarys palankesnes sąlygas dalyvauti atitinkamų parlamentinių komitetų ir pakomitečių posėdžiuose delegacijų vadovams, Europos Sąjungos specialiesiems įgaliotiniams, misijų BSGP srityje vadovams ir aukšto rango EIVT pareigūnams.

| 8. | Informacija apie karines operacijas BSGP srityje, finansuojamas valstybių narių lėšomis, ir toliau bus teikiama taip, kaip numatyta pagal 2002 m. Tarpinstituciniame susitarime nustatytą sistemą dėl EP Specialiajam komitetui suteikiamos prieigos prie įslaptintos ESGP srities informacijos (atsižvelgiant į tai, kad Tarpinstitucinis susitarimas gali būti tikslinamas), laikantis pirmiau pateikto 4 punkto. |
| --- | --- |

8.

Informacija apie karines operacijas BSGP srityje, finansuojamas valstybių narių lėšomis, ir toliau bus teikiama taip, kaip numatyta pagal 2002 m. Tarpinstituciniame susitarime nustatytą sistemą dėl EP Specialiajam komitetui suteikiamos prieigos prie įslaptintos ESGP srities informacijos (atsižvelgiant į tai, kad Tarpinstitucinis susitarimas gali būti tikslinamas), laikantis pirmiau pateikto 4 punkto.

| 9. | Su Europos Parlamentu bus konsultuojamasi dėl rinkimų stebėjimo misijų nustatymo, jų veiklos planavimo ir tolesnės su jomis susijusios veiklos, nepažeidžiant Parlamento teisių vykdyti atitinkamos finansavimo priemonės, t. y. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, biudžeto priežiūrą. ES rinkimų stebėjimo misijų vyriausieji stebėtojai bus paskirti konsultuojantis su Rinkimų koordinavimo grupe, gerokai iš anksto prieš surengiant rinkimų stebėjimo misiją. |
| --- | --- |

9.

Su Europos Parlamentu bus konsultuojamasi dėl rinkimų stebėjimo misijų nustatymo, jų veiklos planavimo ir tolesnės su jomis susijusios veiklos, nepažeidžiant Parlamento teisių vykdyti atitinkamos finansavimo priemonės, t. y. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, biudžeto priežiūrą. ES rinkimų stebėjimo misijų vyriausieji stebėtojai bus paskirti konsultuojantis su Rinkimų koordinavimo grupe, gerokai iš anksto prieš surengiant rinkimų stebėjimo misiją.

| 10. | Vyriausioji įgaliotinė imsis aktyvaus vaidmens būsimuose svarstymuose dėl 2006 m. Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo pateiktų galiojančių nuostatų dėl BUSP finansavimo atnaujinimo, atsižvelgdama į įsipareigojimus pirmiau pateiktame 1 punkte nurodytų klausimų atžvilgiu. Naujoji biudžeto sudarymo procedūra, nustatyta Lisabonos sutartimi, visapusiškai galios BUSP biudžetui. Be to, vyriausioji įgaliotinė sieks daugiau skaidrumo BUSP biudžeto atžvilgiu, įskaitant, inter alia, galimybę nustatyti biudžete svarbiausiais misijas BSGP srityje (kaip antai dabartinės misijos Afganistane, Kosove ir Gruzijoje), tuo pačiu išlaikant biudžeto lankstumą ir atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti veiksmų dėl jau vykdomų misijų tęstinumą. |
| --- | --- |

10.

Vyriausioji įgaliotinė imsis aktyvaus vaidmens būsimuose svarstymuose dėl 2006 m. Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo pateiktų galiojančių nuostatų dėl BUSP finansavimo atnaujinimo, atsižvelgdama į įsipareigojimus pirmiau pateiktame 1 punkte nurodytų klausimų atžvilgiu. Naujoji biudžeto sudarymo procedūra, nustatyta Lisabonos sutartimi, visapusiškai galios BUSP biudžetui. Be to, vyriausioji įgaliotinė sieks daugiau skaidrumo BUSP biudžeto atžvilgiu, įskaitant, inter alia, galimybę nustatyti biudžete svarbiausiais misijas BSGP srityje (kaip antai dabartinės misijos Afganistane, Kosove ir Gruzijoje), tuo pačiu išlaikant biudžeto lankstumą ir atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti veiksmų dėl jau vykdomų misijų tęstinumą.

EUROPOS PARLAMENTO PLENARINIAME POSĖDYJE VYRIAUSIOSIOS ĮGALIOTINĖS PATEIKTAS PAREIŠKIMAS DĖL EIVT CENTRINĖS ADMINISTRACIJOS PAGRINDINĖS STRUKTŪROS

Vyriausioji įgaliotinė EIVT sukurs tarnybas ir funkcijas, būtinas EIVT tikslams įgyvendinti ir ES gebėjimams vykdyti nuoseklius išorės veiksmus stiprinti, tuo pačiu vengiant veiklos dubliavimosi. Prireikus vyriausioji įgaliotinė užtikrins, kad biudžeto valdymo institucijai būtų pateikti atitinkami pasiūlymai.

Laikui bėgant tarnybos ir funkcijos bus pritaikomos atsižvelgiant į naujus prioritetus ir pokyčius.

Nuo pat pradžių EIVT, inter alia, sudarys šie padaliniai:

| — | padalinys, padėsiantis vyriausiajai įgaliotinei palaikyti institucinius santykius su Europos Parlamentu, kaip nustatyta Sutartyse ir Pareiškime dėl politinės atsakomybės, ir su nacionaliniais parlamentais; |
| --- | --- |

—

padalinys, padėsiantis vyriausiajai įgaliotinei palaikyti institucinius santykius su Europos Parlamentu, kaip nustatyta Sutartyse ir Pareiškime dėl politinės atsakomybės, ir su nacionaliniais parlamentais;

| — | padalinys, padėsiantis vyriausiajai įgaliotinei užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą. Šis padalinys, inter alia, prisidės rengiant vyriausiosios įgaliotinės ir kitų Komisijos narių reguliarius susitikimus bei vykdys su jais susijusią tolesnę veiklą. Paslaugų lygiu padalinys užtikrins reikiamą ryšių palaikymą ir veiklos koordinavimą su kompetentingomis Komisijos tarnybomis dėl vidaus politikos sričių išorės aspektų; |
| --- | --- |

—

padalinys, padėsiantis vyriausiajai įgaliotinei užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą. Šis padalinys, inter alia, prisidės rengiant vyriausiosios įgaliotinės ir kitų Komisijos narių reguliarius susitikimus bei vykdys su jais susijusią tolesnę veiklą. Paslaugų lygiu padalinys užtikrins reikiamą ryšių palaikymą ir veiklos koordinavimą su kompetentingomis Komisijos tarnybomis dėl vidaus politikos sričių išorės aspektų;

| — | biudžeto ir administravimo generalinis direktorius. Tai bus aukšto rango pareigūnas EIVT, turintis įrodytą patirtį ES biudžeto ir administravimo srityse. |
| --- | --- |

—

biudžeto ir administravimo generalinis direktorius. Tai bus aukšto rango pareigūnas EIVT, turintis įrodytą patirtį ES biudžeto ir administravimo srityse.

Krizių valdymas ir taikos stiprinimas: BSGP srities struktūros bus EIVT dalis, kaip sutarta 2009 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime ir numatyta Sprendime dėl EIVT. Į atitinkamą struktūrą turi būti integruoti atitinkami Komisijos skyriai, dirbantys reagavimo į krizes ir taikos stiprinimo srityse.

Vyriausioji įgaliotinė užtikrins, kad į EIVT perkelti atitinkami Komisijos skyriai, dirbantys reagavimo į krizes planavimo ir programavimo, konfliktų prevencijos ir taikos stiprinimo srityse, ir BSGP srities struktūros dirbtų glaudžiai bendradarbiaudami ir užtikrindami sinergiją, už jų veiklą tiesiogiai atsakant vyriausiajai įgaliotinei ir jiems esant tiesiogiai jam pavaldiems atitinkamoje struktūroje. Tai, be abejo, neturi įtakos politikos specifiniam, visų pirma tarpvyriausybiniam ir bendrijos, pobūdžiui.

Tiesiogiai prižiūrint vyriausiajai įgaliotinei ir jos atsakomybe bus užtikrintas visapusiškas visų EIVT tarnybų, ypač BSGP srities struktūrų ir kitų atitinkamų EIVT tarnybų, veiklos koordinavimas, tuo pačiu atsižvelgiant į BSGP srities struktūrų specifiką.

Vyriausioji įgaliotinė užtikrins, kad būtų nustatytas reikiamas ES specialiųjų įgaliotinių ir atitinkamų EIVT padalinių veiklos koordinavimas.

Vyriausioji įgaliotinė didelį prioritetą teiks žmogaus teisių ir gero valdymo propagavimui visame pasaulyje ir skatins šių aspektų integravimą į išorės politiką visoje EIVT. Centrinėje būstinėje bus sukurta žmogaus teisių ir demokratijos struktūra, o visose atitinkamose Sąjungos delegacijose pagrindiniai centrai, kurių užduotis – stebėti padėtį žmogaus teisių srityje ir skatinti veiksmingai įgyvendinti ES žmogaus teisių politikos tikslus.

---

(1)  Šiame pareiškime terminas „vyriausioji įgaliotinė“ vartojamas kalbant apie visas Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuri taip pat yra Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkė, funkcijas, nedarant įtakos konkrečioms jos pareigoms, tenkančioms jai vykdant konkrečias funkcijas.

---