# Europos Sąjungos C 327/2011

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2011.327.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 327 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. lapkričio 10d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2011.327.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 327

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. lapkričio 10d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja


  21-oji sesija, vykusi 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrija). |
| 2011/C 327/01 | 2011 m. gegužės 16 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2011/C 327/02 | 2011 m. gegužės 17 d., antradienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2011/C 327/03 | 2011 m. gegužės 18 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 8 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja


  21-oji sesija, vykusi 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrija).

Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja

21-oji sesija, vykusi 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrija).

2011/C 327/01

2011 m. gegužės 16 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2011/C 327/02

2011 m. gegužės 17 d., antradienio, posėdžio protokolas

5

2011/C 327/03

2011 m. gegužės 18 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

8

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo jungtinė parlamentinė asamblėja 21-oji sesija, vykusi 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrija).

| 10.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/1

---

2011 m. GEGUŽĖS 16 d., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 327/01

Turinys

Oficialus iškilmingas posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

| 1. | Darbotvarkės tvirtinimas. (AP100.908) |
| --- | --- |

1.

| 2. | 20-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 126, 2011 m. balandžio 28 d.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2011 m. gegužės 15 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Klausimų Komisijai valanda. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 20-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje priimtas rezoliucijas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskusija su už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andriu Piebalgu pagal „prašau žodžio“ principą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse. Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas. Mohamedo Abdallahi Ouldo Guelaye (Mauritanija) ir Enrique Guerrero Salomo pranešimas. |
| --- | --- |

8.

2011 m. GEGUŽĖS 16 d., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus iškilmingas posėdis

Į Asamblėją kreipėsi šie asmenys:

AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas David Matonio, AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas Louis Michel, Vengrijos Respublikos Prezidentas Pál Schmitt.

(Posėdis nutrauktas 12.20 val. ir pratęstas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL,

Pirmininkas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis.

Pirmininkas pasveikino dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR šalių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad buvo gauti keturi ne parlamentų atstovų akreditavimo prašymai. Jis pasiūlė, kad pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo taisyklių 1 straipsnį, būtų sudarytas šių atstovų sąrašas ir pridėtas prie posėdžio protokolo.

1.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AP100.908).

Patvirtinta tokia darbotvarkė, kokia pateikiama šiame protokole.

2.   20-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 126, 2011 m. balandžio 28 d.).

Posėdžio protokolas patvirtintas.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2011 m. gegužės 15 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus.

Pirmininkai pranešė apie 2011 m. gegužės 15 d. biuro posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetas







  — | Pranešimo tema bus nuspręsta rašytine pasitelkiant rašytinę procedūrą. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetas

—

Pranešimo tema bus nuspręsta rašytine pasitelkiant rašytinę procedūrą.

| | Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.







  — | Kainų svyravimas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis saugiam maisto tiekimui AKR šalyse. |
| --- | --- | --- |

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.

—

Kainų svyravimas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis saugiam maisto tiekimui AKR šalyse.

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.







  — | Kasybos AKR šalyse socialinis ir aplinkosauginis poveikis. |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

—

Kasybos AKR šalyse socialinis ir aplinkosauginis poveikis.

| b) | Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai, priimti po konsultacijų su Politinių reikalų komitetu, turėtų būti pateikti tvirtinti asamblėjai gegužės 18 d. |
| --- | --- |

b)

Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai, priimti po konsultacijų su Politinių reikalų komitetu, turėtų būti pateikti tvirtinti asamblėjai gegužės 18 d.

| c) | Deklaracija dėl ŽIV/AIDS, parengta Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto, atsižvelgiant į 2011 m. birželio mėn. JT aukšto lygio susitikimą dėl AIDS, turėtų būti pateikta asamblėjai priimti vieningu pritarimu be balsavimo gegužės 18 d. |
| --- | --- |

c)

Deklaracija dėl ŽIV/AIDS, parengta Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto, atsižvelgiant į 2011 m. birželio mėn. JT aukšto lygio susitikimą dėl AIDS, turėtų būti pateikta asamblėjai priimti vieningu pritarimu be balsavimo gegužės 18 d.

| d) | Biuras turėtų aptarti ir priimti pranešimus jautriais žmogaus teisių klausimais, pavyzdžiui, dėl individualių atvejų. Politinių reikalų komitetas turėtų iškelti bendresnius su tuo susijusius klausimus. |
| --- | --- |

d)

Biuras turėtų aptarti ir priimti pranešimus jautriais žmogaus teisių klausimais, pavyzdžiui, dėl individualių atvejų. Politinių reikalų komitetas turėtų iškelti bendresnius su tuo susijusius klausimus.

| e) | Pirmininkai turėtų paskelbti pareiškimą spaudai dėl padėties Madagaskare. |
| --- | --- |

e)

Pirmininkai turėtų paskelbti pareiškimą spaudai dėl padėties Madagaskare.

| f) | Pirmininkai turėtų pakviesti naująjį Nigerio prezidentą Mahamadou Issoufou, buvusį JPA narį, į 22-ąją JPA sesiją, kuri vyks Siera Leonėje. |
| --- | --- |

f)

Pirmininkai turėtų pakviesti naująjį Nigerio prezidentą Mahamadou Issoufou, buvusį JPA narį, į 22-ąją JPA sesiją, kuri vyks Siera Leonėje.

| g) | Biuras turėtų išsiųsti faktų nustatymo misijas į Rytų Timorą, Isprą (Italija), Aukšto lygio forumą dėl pagalbos veiksmingumo Busane (Pietų Korėja), Beniną, Fidžį ir Dramblio Kaulo Krantą. |
| --- | --- |

g)

Biuras turėtų išsiųsti faktų nustatymo misijas į Rytų Timorą, Isprą (Italija), Aukšto lygio forumą dėl pagalbos veiksmingumo Busane (Pietų Korėja), Beniną, Fidžį ir Dramblio Kaulo Krantą.

| h) | Biuras turėtų išsiųsti rinkimų stebėjimo misijas į KDR ir Zambiją, su sąlyga, kad bus gauti oficialūs kvietimai ir, kiek tai susiję su Europos Parlamentu, kad ten keliaus ir ES misija. |
| --- | --- |

h)

Biuras turėtų išsiųsti rinkimų stebėjimo misijas į KDR ir Zambiją, su sąlyga, kad bus gauti oficialūs kvietimai ir, kiek tai susiję su Europos Parlamentu, kad ten keliaus ir ES misija.

Pirmininkas informavo asamblėją, kad Moterų forumas buvo susirinkęs šeštadienį ryte. Jam pirmininkavo Zita Gurmai ir Mo-Mamo Karerwa; buvo diskutuojama apie moterų padėtį globalizacijos iššūkių akivaizdoje.

Pirmininkai pranešė apie šiuos terminus:

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: 2011 m. gegužės 17 d., antradienis, 12.00 val. |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: 2011 m. gegužės 17 d., antradienis, 12.00 val.

| — | klausimų, susijusių su balsavimo metodais: 2011 m. gegužės 18 d., trečiadienis, 10 val., raštu. |
| --- | --- |

—

klausimų, susijusių su balsavimo metodais: 2011 m. gegužės 18 d., trečiadienis, 10 val., raštu.

Pirmininkas perskaitė naujojo Nigerio prezidento Mahamadou Issoufou pareiškimą.

4.   Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas.

Komisijos narys pasisakė.

5.   Klausimų Komisijai valanda.

Komisijai buvo pateikti 33 klausimai.

Komisija jau anksčiau atsakė į klausimus raštu, o Komisijos narys žodžiu atsakė į papildomus klausimus, kuriuos pateikė šie asmenys:

| | Klausimas Nr. 1, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl 10 m. strategijos Afrikai. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 1, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl 10 m. strategijos Afrikai.

| | Klausimas Nr. 6, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), dėl Komisijos žaliosios knygos dėl ES vystymosi politikos. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 6, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), dėl Komisijos žaliosios knygos dėl ES vystymosi politikos.

| | Klausimas Nr. 7, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl paramos vystymuisi. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 7, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl paramos vystymuisi.

| | Klausimas Nr. 9, kurį pateikė Gabi Zimmer, dėl maisto kainų ir spekuliavimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 9, kurį pateikė Gabi Zimmer, dėl maisto kainų ir spekuliavimo.

| | Klausimas Nr. 16, kurį pateikė Christa Klaß, dėl pažeidžiamų jaunų ir paauglių mergaičių apsaugos, švietimo ir teisių suteikimo pagal G8/G20 plėtros paramos iniciatyvas. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 16, kurį pateikė Christa Klaß, dėl pažeidžiamų jaunų ir paauglių mergaičių apsaugos, švietimo ir teisių suteikimo pagal G8/G20 plėtros paramos iniciatyvas.

| | Klausimas Nr. 17, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Françoise Castex), dėl lyčių lygybės ir Užsachario Afrikoje gyvenančių ŽIV/AIDS sergančių moterų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 17, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Françoise Castex), dėl lyčių lygybės ir Užsachario Afrikoje gyvenančių ŽIV/AIDS sergančių moterų.

| | Klausimas Nr. 21, kurį pateikė Catherine Beardei, dėl Komisijos planų dėl GD DEVCO socialinių sektorių darbo, išlaidų ir personalo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 21, kurį pateikė Catherine Beardei, dėl Komisijos planų dėl GD DEVCO socialinių sektorių darbo, išlaidų ir personalo.

| | Klausimas Nr. 24, kurį pateikė Françoise Castex, dėl šeimos planavimo G8 įsipareigojimų motinos ir vaiko sveikatai kontekste. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 24, kurį pateikė Françoise Castex, dėl šeimos planavimo G8 įsipareigojimų motinos ir vaiko sveikatai kontekste.

| | Klausimas Nr. 25, kurį pateikė Jo Leinon, dėl vandens išteklių AKR valstybėse saugumo užtikrinimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 25, kurį pateikė Jo Leinon, dėl vandens išteklių AKR valstybėse saugumo užtikrinimo.

| | Klausimas Nr. 33, kurį pateikė Musikari Kombo (Kenija), dėl tuberkuliozės. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 33, kurį pateikė Musikari Kombo (Kenija), dėl tuberkuliozės.

| | Klausimas Nr. 12, kurį pateikė David Martin, dėl papildomų prekybos bananais priemonių. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 12, kurį pateikė David Martin, dėl papildomų prekybos bananais priemonių.

| | Klausimas Nr. 13, kurį pateikė Linda McAvan, dėl paramos medvilnės sektoriui tvarkos ir politikos suderinamumo vystymosi labui. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 13, kurį pateikė Linda McAvan, dėl paramos medvilnės sektoriui tvarkos ir politikos suderinamumo vystymosi labui.

| | Klausimas Nr. 14, kurį pateikė Assarid Imbarcaouane (Malis), dėl medvilnės. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 14, kurį pateikė Assarid Imbarcaouane (Malis), dėl medvilnės.

| | Klausimas Nr. 18, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Fiona Hall), dėl gaivalinių nelaimių ir AKR šalių. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 18, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Fiona Hall), dėl gaivalinių nelaimių ir AKR šalių.

| | Klausimas Nr. 19, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl aprūpinimo veterinariniais vaistais ir pagrindinės veterinarinės priežiūros Afrikoje. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 19, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl aprūpinimo veterinariniais vaistais ir pagrindinės veterinarinės priežiūros Afrikoje.

| | Klausimas Nr. 27, kurį pateikė Norbert Neuser, dėl visuotinės prieigos prie energijos šaltinių. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 27, kurį pateikė Norbert Neuser, dėl visuotinės prieigos prie energijos šaltinių.

| | Klausimas Nr. 28, kurį pateikė Fiona Hall, dėl elgesio su sugrąžintais prieglobsčio prašytojais KDR. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 28, kurį pateikė Fiona Hall, dėl elgesio su sugrąžintais prieglobsčio prašytojais KDR.

| | Klausimas Nr. 29, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl Kotonu susitarimo ir Kubos. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 29, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl Kotonu susitarimo ir Kubos.

| | Klausimas Nr. 30, kurį pateikė Teshome Toga (Etiopija) (jį pakeitė Tesfaye Daba), dėl ES santykių palaikymo su Šiaurės ir Pietų Sudanu. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 30, kurį pateikė Teshome Toga (Etiopija) (jį pakeitė Tesfaye Daba), dėl ES santykių palaikymo su Šiaurės ir Pietų Sudanu.

| | Klausimas Nr. 31, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl rinkimų krizės Centrinės Afrikos Respublikoje. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 31, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl rinkimų krizės Centrinės Afrikos Respublikoje.

| | Klausimas Nr. 32, kurį pateikė Elie Hoarau, dėl padėties Madagaskare. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 32, kurį pateikė Elie Hoarau, dėl padėties Madagaskare.

Dalyviai, pateikę klausimus 8, 10, 11, 15, 20 ir 23 neturėjo papildomų klausimų.

2, 3, 4, 5, 22 ir 26 klausimus pateikusių asmenų nebuvo.

6.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 20-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje priimtas rezoliucijas.

Komisijos narys atkreipė dėmesį į dokumentą, susijusį su Komisijos atliekamais tyrimais pagal jungtinės parlamentinės asamblėjos Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika) priimtas rezoliucijas.

7.   Diskusija su už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andriu Piebalgu pagal „prašau žodžio“ principą.

Komisijos narys perskaitė įvadinį pranešimą apie ryšius tarp valdymo, demokratijos ir plėtros.

Kalbėjo: Rabindre T. Parmessar (Surinamas), Olle Schmidt, Gay Mitchell, Maria da Graça Carvalho, Waven William (Seišeliai), Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Musa Hussein Naib (Eritrėja) ir Fatima Hajaig (Pietų Afrika)..

Komisijos narys atsakė į narių pateiktus klausimus.

8.   Biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse.

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas.

Mohamedo Abdallahi Ouldo Guelaye (Mauritanija) ir Enrique Guerrero Salomo pranešimas.

Enrique Guerrero Salom ir Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija) pristatė savo pranešimą.

Komisijos narys pasisakė šia tema.

Kalbėjo: Frank Engel, Françoise Castex, Waven William (Seišeliai), Louis Michel, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Robert Sturdy, Milner Tozaka (Saliamono salos), Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Elie Hoarau, Amadou Ciré Sall (Senegalas), Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Patrice Tirolien, Michael Gahler, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Michèle Striffler, Komi Selom Klassou (Togas), Denis Polisi (Ruanda), Musikari N. Kombo (Kenija), Assarid Imbarcaouane (Malis) ir Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas)..

Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija) ir Enrique Guerrero Salom, taip pat Komisijos narys Piebalgs užbaigė diskusijas.

(Posėdis baigtas 18.15 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 10.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/5

---

2011 M. GEGUŽĖS 17 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 327/02

Turinys

| 1. | Europos bendros žemės ūkio politikos poveikis AKR šalims. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nigerijos Nacionalinio planavimo ministro ir Federalinės vyriausybės Nacionalinio planavimo komisijos pirmininko pavaduotojo, AKR tarybos pirmininko pareigas einančio Shamsudeeno Usmano pareiškimas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klausimų AKR Tarybai valanda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diskusijos su AKR Taryba pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skubus klausimas Nr. 1: padėtis Dramblio Kaulo Krante |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ketvirtoji Jungtinių Tautų konferencija, skirta mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ IV) Stambule (Turkija), 2011 m. gegužės 9–13 d. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pasirengimas IV Aukšto lygio forumui pagalbos veiksmingumo klausimais Busane (Pietų Korėja) 2011 m. pabaigoje.
  Diskusija baigta pareiškimu (dalyvaujant parlamentarams iš Europos parlamentarų asociacijos Afrikai (angl. AWEPA)). |
| --- | --- |

7.

Pasirengimas IV Aukšto lygio forumui pagalbos veiksmingumo klausimais Busane (Pietų Korėja) 2011 m. pabaigoje.

Diskusija baigta pareiškimu (dalyvaujant parlamentarams iš Europos parlamentarų asociacijos Afrikai (angl. AWEPA)).

| 8. | Iššūkiai, susiję su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse
  Politinių reikalų komitetas
  François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidto pranešimas |
| --- | --- |

8.

Iššūkiai, susiję su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse

Politinių reikalų komitetas

François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidto pranešimas

| 9. | Vandens tarša
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

  Bobbo Hamatoukouro (Kamerūnas) ir Christos Klaß pranešimas |
| --- | --- |

9.

Vandens tarša

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Bobbo Hamatoukouro (Kamerūnas) ir Christos Klaß pranešimas

| 10. | Padėtis Vengrijoje ir aplinkiniame regione
  Keitimasis nuomonėmis su Vengrijos valdžios institucijų atstovais vandentvarkos klausimais |
| --- | --- |

10.

Padėtis Vengrijoje ir aplinkiniame regione

Keitimasis nuomonėmis su Vengrijos valdžios institucijų atstovais vandentvarkos klausimais

2011 M. GEGUŽĖS 17 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9,00 val.)

PIRMININKAVO: David MATONGO

Pirmininkas

Pirmininkas pranešė, kad gegužės 17 d. buvo tarptautinė kovos su homofobija ir transfobija diena.

1.   Europos bendros žemės ūkio politikos poveikis AKR šalims.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Jerzy Plewa (Europos Komisija ) padarė pranešimą.

Kalbėjo: Horst Schnellhardt, Linda McAvan, Netty Baldeh (Gambija), Liam Aylward, Rajesshree Kumaree Deerpalsing (Mauricijius), François Alfonsi, Musikari Kombo (Kenija), James Nicholson, Amadou Ciré Sall (Senegalas), Elie Hoarau, Giancarlo Scottà, Glen Noel (Granada), Waven William (Seišeliai), Christa Klaß, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Zita Gurmai, Komi Klassou (Togas), Mariya Nedelcheva, Fatima Hajaig (Pietų Afrika), Michèle Striffler ir Assarid Imbarcaouane (Malis).

Jerzy Plewa (Europos Komisija) atsakė į klausimus.

2.   Nigerijos Nacionalinio planavimo ministro ir Federalinės vyriausybės Nacionalinio planavimo komisijos pirmininko pavaduotojo, AKR tarybos pirmininko pareigas einančio Shamsudeeno Usmano pareiškimas.

Shamsudeen Usman kreipėsi į Asamblėją.

3.   Klausimų AKR Tarybai valanda.

Shamsudeen Usman atsakė į šiuos ir papildomus klausimus:

| | Klausimas Nr. 1, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl pabėgėlių ES šalyse. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 1, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl pabėgėlių ES šalyse.

| | Klausimas Nr. 2, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl ekonominės partnerystės susitarimų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 2, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl ekonominės partnerystės susitarimų.

| | Klausimas Nr. 3, kurį pateikė Horst Schnelhardt, dėl fakultatyvinio protokolo dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose ratifikavimo ir įgyvendinimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 3, kurį pateikė Horst Schnelhardt, dėl fakultatyvinio protokolo dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose ratifikavimo ir įgyvendinimo.

| | Klausimas Nr. 4, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl Afrikos Sąjungos Komisijos sprendimo dėl žmogaus ir tautų teisių. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 4, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl Afrikos Sąjungos Komisijos sprendimo dėl žmogaus ir tautų teisių.

| | Klausimas Nr. 5, kurį pateikė Ole Christensen, dėl Žvejybos partnerystės susitarimų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 5, kurį pateikė Ole Christensen, dėl Žvejybos partnerystės susitarimų.

| | Klausimas Nr. 6, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl rinkimų krizės Centrinės Afrikos Respublikoje. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 6, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl rinkimų krizės Centrinės Afrikos Respublikoje.

| | Klausimas Nr. 7, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder), dėl maisto tiekimo saugumo ir iš žemės ūkio produktų gaminamų degalų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 7, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder), dėl maisto tiekimo saugumo ir iš žemės ūkio produktų gaminamų degalų.

| | Klausimas Nr. 7a, kurį pateikė Musikari Kombo (Kenija), dėl politikos žmonių su negalia atžvilgiu. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 7a, kurį pateikė Musikari Kombo (Kenija), dėl politikos žmonių su negalia atžvilgiu.

4.   Diskusijos su AKR Taryba pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye).

Kalbėjo: Musa Hussein Naib (Eritrėja), Horst Schnellhardt, Waven William (Seišeliai), Musikari Kombo (Kenija), Amadou Ciré Sall (Senegalas).

Shamsudeen Usman atsakė į klausimus.

5.   Skubus klausimas Nr. 1: padėties Dramblio Kaulo Krante.

Michael Matthiessen (Europos išorės veiksmų taryba, (EIVT)) ir Domenico Rosa (Europos Komisija) pradėjo diskusiją.

Kalbėjo: Maria da Graça Carvalho, Diomandé Gbaou (Dramblio Kaulo Krantas), Norbert Neuser, Louis Michel, Moses Kollie (Liberija), Boris Mbuku Laka (Kongo Demokratinė Respublika), Fatima Hajaig (Pietų Afrika), Gabriele Zimmer, Amadou Ciré Sall (Senegalas), Giancarlo Scottà, Hamadaou Sylla (Malis), Mariya Nedelcheva, Netty Baldeh (Gambija), Catherine Bearder, Peter Šťastný, François Alfonsi, Michèle Striffler, Anna Záborská, Michael Matthiessen (EIVT) ir Domenico Rosa (Europos Komisija).

6.   Ketvirtoji Jungtinių Tautų konferencija, skirta mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ IV) Stambule (Turkija), 2011 m. gegužės 9–13 d.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

JT Generalinio Sekretoriaus pavaduotojas, Vyriausiasis įgaliotinis MIŠ ir mažoms besivystančioms salų valstybėms, Generalinis Sekretorius JT MIŠ IV Cheick Sidi Diarrapadarė pranešimą.

Kalbėjo: Cheick Sidi Diarra, Louis Michel, Filip Kaczmarek, Ole Christensen, Komi Klassou (Togas Gabriele Zimmer, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Mariya Nedelcheva, Waven William (Seišeliai), Anna Záborská, Olebile Gaborone (Botsvana) ir Milner Tozaka (Saliamono salos).

Domenico Rosa (Europos Komisija) ir Cheick Sidi Diarra užbaigė diskusijas.

(Posėdis nutrauktas 1.05 val. ir pratęstas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL,

Pirmininkas

7.   Pasirengimas IV Aukšto lygio forumui pagalbos veiksmingumo klausimais Busane (Pietų Korėja) 2011 m. pabaigoje.

Diskusija baigta pareiškimu (dalyvaujant parlamentarams iš Europos parlamentarų asociacijos Afrikai (angl. AWEPA)).

OECD Vystymosi departamento direktorius Jon Lomøy ir Europos parlamentarų asociacijos Afrikai (angl. AWEPA) pirmininkas Miet Smet pristatė IV Aukšto lygio forumo dėl pagalbos veiksmingumo Busane mintis.

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), Louis Michel, Filip Kaczmarek, Komi Selom Klassou (Togas), Patrice Tirolien, Waven William (Seišeliai), François Alfonsi, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), James Nicholson, Milner Tozaka (Saliamono salos), Gabriele Zimmer, N. Joyce Laboso (Kenija), Frank Engel, Mariya Nedelcheva, Hamadou Sylla (Malis), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Fatima Hajaig (Pietų Afrika) ir Job Yustino Ndugai (Tanzanija)..

Jon Lomøy (OECD), Miet Smet (AWEPA) ir Domenico Rosa (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

8.   Iššūkiai, susiję su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse.

Politinių reikalų komitetas

François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidto pranešimas.

François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidt pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), Mariya Nedelcheva, Piet Vanderwalt (Namibija), David Martin, Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), James Nicholson, Elie Hoarau, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Edit Bauer, Tesfaye Daba (Etiopija), Amadou Ciré Sall (Senegalas), Glen Benedict Noel (Grenada), Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Musikari N. Kombo (Kenija), Komi Selom Klassou (Togas) ir Donald Ramotar (Gajana).

François Ibovi (Kongo Respublika), Olle Schmidt, Michael Matthiessen (EIVT) ir Domenico Rosa (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

9.   Vandens tarša.

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Bobbo Hamatoukouro (Kamerūnas) ir Christos Klaß pranešimas.

Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas) ir Christa Klaß pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: Bruno Gatta (Europos Komisija), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Milner Tozaka (Saliamono salos), Robert Sturdy, Fiona Hall, Waven William (Seišeliai), Komi Selom Klassou (Togas), Musikari N. Kombo (Kenija), Maria da Graça Carvalho, Jo Leinen ir Hans-Peter Mayer.

Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Christa Klaß ir Bruno Gatta (Europos Komisija) užbaigė diskusijas.

10.   Padėtis Vengrijoje ir aplinkiniame regione.

Keitimasis nuomonėmis su Vengrijos valdžios institucijų atstovais vandentvarkos klausimais.

Vengrijos valstybės sekretorius kaimo plėtrai Illés Zoltán padarė pranešimą apie vandentvarką Vengrijoje ir kaimyninėse šalyse.

Kalbėjo: Edit Bauer, Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Michael Gahler ir Piet Vanderwalt (Namibija).

Illés Zoltán atsakė į narių pateiktas pastabas.

(Posėdis baigtas 19.00 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 10.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/8

---

2011 m. GEGUŽĖS 18 d., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2011/C 327/03

Turinys

| 1. | 2011 m. gegužės 16 d., pirmadienio, ir 2011 m. gegužės 17 d., antradienio, posėdžio protokolo tvirtinimas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antrasis skubus klausimas: demokratiniai perversmai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vengrijos užsienio reikalų ministro, einančio ES Tarybos pirmininko pareigas Jánoso Martonyi pranešimas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Klausimų ES Tarybai valanda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su ES Taryba pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pranešimas dėl VI regioninio susitikimo (Centrinė Afrika), vykusio Kamerūne 2011 m. balandžio 28–29 d. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Seminarų suvestinės ataskaitos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Balsavimas dėl dalinių JPA darbo tvarkos taisyklių pakeitimų. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Balsavimas dėl deklaracijų. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kiti klausimai. |
| --- | --- |

13.

| 14. | 22-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta. |
| --- | --- |

14.

| I priedas: | Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka. |
| --- | --- |

I priedas:

| II priedas: | 21-osios sesijos dalyvių sąrašas. Posėdžiai vyko 2011 m. gegužės 16–18 d. Budapešte (Vengrija). |
| --- | --- |

II priedas:

| III priedas: | Ne parlamentų atstovų akreditavimas |
| --- | --- |

III priedas:

| IV priedas: | Priimti tekstai |
| --- | --- |

IV priedas:

| — | Rezoliucija dėl iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse (AKR–ES/100.919/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse (AKR–ES/100.900/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl vandens taršos (AKR–ES/100.915/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl padėties Dramblio Kaulo Krante (AKR–ES/100.957/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl demokratinių perversmų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui (AKR–ES/100.958/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl 2011 m. Busane, Pietų Korėjoje, vykusio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS |
| --- | --- |

—

| — | Biuro pagal Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnį pateikti AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai |
| --- | --- |

—

2011 m. GEGUŽĖS 18 d., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.00 val.)

PIRMININKAVO: David MATONGO

Pirmininkas

1.   2011 m. gegužės 16 d., pirmadienio, ir gegužės 17 d., antradienio, posėdžio protokolo tvirtinimas.

Posėdžio protokolas patvirtintas.

2.   Antrasis skubus klausimas: demokratiniai perversmai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui.

Michael Matthiessen (EIVT) ir Domenico Rosa (Europos Komisija) pradėjo diskusiją.

Kalbėjo: Mariya Nedelcheva, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Françoise Castex, Olle Schmidt, Piet Van der Walt (Namibija), François Alfonsi, Douglas Slater (Sent Vinsentas ir Grenadinai), James Nicholson, Waven William (Seišeliai), Elie Hoarau, Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Oreste Rossi, Amadou Ciré Sall (Senegalas), Maria Da Graça Carvalho, Enrique Guerrero Salom, Glen Noel (Grenada), Edit Bauer, Netty Baldeh (Gambija), Zita Gurmai, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Donald Ramotar (Gajana), Assarid Imbarcaouane (Malis), Michael Mathiessen (EIVT) ir Domenico Rosa (Europos Komisija).

3.   Vengrijos užsienio reikalų ministro, einančio ES Tarybos pirmininko pareigas Jánoso Martonyi pranešimas.

János Martonyi kreipėsi į Asamblėją.

4.   Klausimų ES Tarybai valanda.

János Martonyi atsakė į šiuos klausimus:

| | Klausimas Nr. 10, kurį pateikė Ibrahim Bundu (Siera Leonė), dėl papildomų išteklių, susijusių su 10-ojo EPF laikotarpio vidurio peržiūra. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 10, kurį pateikė Ibrahim Bundu (Siera Leonė), dėl papildomų išteklių, susijusių su 10-ojo EPF laikotarpio vidurio peržiūra.

| | Klausimas Nr. 11, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl Europos plėtros fondo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 11, kurį pateikė Waven William (Seišeliai), dėl Europos plėtros fondo.

| | Klausimas Nr. 13, kurį pateikė Ole Christensen, dėl Žvejybos partnerystės susitarimų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 13, kurį pateikė Ole Christensen, dėl Žvejybos partnerystės susitarimų.

| | Klausimas Nr. 14, kurį pateikė David Martin, dėl apibrėžimų Spiritinių gėrimų reglamente (110/2008). |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 14, kurį pateikė David Martin, dėl apibrėžimų Spiritinių gėrimų reglamente (110/2008).

| | Klausimas Nr. 15, kurį pateikė Gabriele Zimmer, dėl TFI politikos krypčių ir PPO taikomo specialiojo ir diferencinio režimo suderinamumo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 15, kurį pateikė Gabriele Zimmer, dėl TFI politikos krypčių ir PPO taikomo specialiojo ir diferencinio režimo suderinamumo.

| | Klausimas Nr. 17, kurį pateikė Patrice Tirolien, dėl bendros žemės ūkio politikos ir vystymosi politikos suderinamumo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 17, kurį pateikė Patrice Tirolien, dėl bendros žemės ūkio politikos ir vystymosi politikos suderinamumo.

| | Klausimas Nr. 18, kurį pateikė Elie Hoarau, dėl Indijos vandenyno komisijos įgaliojimų tartis dėl ekonominės partnerystės susitarimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 18, kurį pateikė Elie Hoarau, dėl Indijos vandenyno komisijos įgaliojimų tartis dėl ekonominės partnerystės susitarimo.

| | Klausimas Nr. 27, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl bendros žemės ūkio politikos ir vystymosi politikos suderinamumo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 27, kurį pateikė Marielle de Sarnez (ją pakeitė Olle Schmidt), dėl bendros žemės ūkio politikos ir vystymosi politikos suderinamumo.

| | Klausimas Nr. 8, kurį pateikė Tesfaye Daba (Etiopija), dėl EIVT ir ES ir AKR partnerystės ateities. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 8, kurį pateikė Tesfaye Daba (Etiopija), dėl EIVT ir ES ir AKR partnerystės ateities.

| | Klausimas Nr. 9, kurį pateikė Assarid Imbarcaouane (Malis), dėl Kotonu susitarimo ateities. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 9, kurį pateikė Assarid Imbarcaouane (Malis), dėl Kotonu susitarimo ateities.

| | Klausimas Nr. 12, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Patrice Tirolien), dėl ES įsipareigojimo iki 2015 m. 0,7 % BNP skirti OPV. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 12, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Patrice Tirolien), dėl ES įsipareigojimo iki 2015 m. 0,7 % BNP skirti OPV.

| | Klausimas Nr. 16, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder), dėl maisto tiekimo saugumo ir iš žemės ūkio produktų gaminamų degalų. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 16, kurį pateikė Niccolò Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder), dėl maisto tiekimo saugumo ir iš žemės ūkio produktų gaminamų degalų.

| | Klausimas Nr. 19, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl pabėgėlių ES šalyse. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 19, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl pabėgėlių ES šalyse.

| | Į klausimus Nr. 20 ir Nr. 21 nebuvo atsakyta, nes juos pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo. |
| --- | --- |

Į klausimus Nr. 20 ir Nr. 21 nebuvo atsakyta, nes juos pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

| | Klausimas Nr. 22, kurį pateikė Horst Schnelhardt, dėl fakultatyvinio protokolo dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose ratifikavimo ir įgyvendinimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 22, kurį pateikė Horst Schnelhardt, dėl fakultatyvinio protokolo dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose ratifikavimo ir įgyvendinimo.

| | Klausimas Nr. 23, kurį pateikė Zita Gurmai, dėl ES lyčių lygybės veiksmų plano 2010–2015 įgyvendinimo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 23, kurį pateikė Zita Gurmai, dėl ES lyčių lygybės veiksmų plano 2010–2015 įgyvendinimo.

| | Klausimas Nr. 24, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), dėl piratavimo Indijos vandenyne ir poreikio sukurti išsamią regioninę jūrų saugumo programą. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 24, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), dėl piratavimo Indijos vandenyne ir poreikio sukurti išsamią regioninę jūrų saugumo programą.

| | Klausimas Nr. 25, kurį pateikė Fiona Hall, dėl branduolinio saugumo. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 25, kurį pateikė Fiona Hall, dėl branduolinio saugumo.

| | Klausimas Nr. 26, kurį pateikė Jo Leinen, dėl derybų klimato klausimais Durbane. |
| --- | --- |

Klausimas Nr. 26, kurį pateikė Jo Leinen, dėl derybų klimato klausimais Durbane.

5.   Diskusijos su ES Taryba pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye).

Kalbėjo: Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegalas), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), Komi Selom Klassou (Togas), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibija), Tesfaye Daba (Etiopija), Netty Baldeh (Gambija), Diomandé Gbaou (Dramblio Kaulo Krantas).

János Martonyi atsakė į klausimus.

6.   Pranešimas dėl VI regioninio susitikimo (Centrinė Afrika), vykusio Kamerūne 2011 m. balandžio 28–29 d.

Pirmininkas pateikė žodinę susitikimo atskaitą.

Kalbėjo: Louis Michel, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Catherine Bearder, Olebile Gaborone (Botsvana) ir Boris Mbuku Laka (Kongo Demokratinė Respublika).

7.   Seminarų suvestinės ataskaitos.

Pranešėjai pristatė savo pranešimus trimis seminarų temomis:

Rabindre Parmessar (Surinamas):

Klimato kaitos poveikis žemės ūkio aplinkai. Vizitas į Vengrijos mokslų akademijos Žemės ūkio mokslinių tyrimų institutą.

Anna Záborská:

Išsami konduktyvinė edukacinė programa, Peto metodas. Vizitas į Peto konduktyvinės edukacijos institutą ir konduktyvinių treniruočių koledžą.

Komi Selom Klassou (Togas):

Inovacijos vystymuisi: Rentabilūs ir tvarūs Vengrijos sprendimai žemės ūkio, vandentvarkos ir energetikos srityse.

8.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR tęstinio darbo komiteto pirmininkė Brenda King padarė pranešimą.

(Posėdis nutrauktas 12.25 val. ir pratęstas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL,

Pirmininkas

9.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų.

Pirmininkas asamblėjai priminė balsavimo tvarką.

| — | Iššūkiai demokratijos ateičiai ir pagarba konstitucinei santvarkai AKR šalyse ir Europos Sąjungos valstybėse narėse.
  François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidt pranešimas.
  Politinių reikalų komitetas (ACP-UE/100.919/11/galutinis).
  Priimti pakeitimai: 1, 4 ir 26 dalies žodinis pakeitimas.
  Atmesti pakeitimai: 2, 3 ir 40 dalies žodinis pakeitimas.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Iššūkiai demokratijos ateičiai ir pagarba konstitucinei santvarkai AKR šalyse ir Europos Sąjungos valstybėse narėse.

François Ibovi (Kongo Respublika) ir Olle Schmidt pranešimas.

Politinių reikalų komitetas (ACP-UE/100.919/11/galutinis).

Priimti pakeitimai: 1, 4 ir 26 dalies žodinis pakeitimas.

Atmesti pakeitimai: 2, 3 ir 40 dalies žodinis pakeitimas.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Parama biudžetui kaip oficialios pagalbos vystymuisi pagalbos (OPV) AKR šalyse priemonė.
  Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija) ir Enrique Guerrero Salom pranešimas.
  Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas(ACP-UE/100.900/11/galutinis).
  Priimti pakeitimai: 1 pakeitimas, 2 dalies žodinis pakeitimas, 4 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu), 5 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu), 6 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu).
  Atšaukti pakeitimai: 2 ir 3.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Parama biudžetui kaip oficialios pagalbos vystymuisi pagalbos (OPV) AKR šalyse priemonė.

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritanija) ir Enrique Guerrero Salom pranešimas.

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas(ACP-UE/100.900/11/galutinis).

Priimti pakeitimai: 1 pakeitimas, 2 dalies žodinis pakeitimas, 4 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu), 5 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu), 6 pakeitimas (su žodiniu pakeitimu).

Atšaukti pakeitimai: 2 ir 3.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Vandens tarša.
  Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas) et Christa Klass pranešimas.
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (ACP-UE/100.915/11/galutinis).
  Priimtas 1 pakeitimas.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Vandens tarša.

Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas) et Christa Klass pranešimas.

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas (ACP-UE/100.915/11/galutinis).

Priimtas 1 pakeitimas.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

10.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų.

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Dramblio Kaulo Krante ACP UE/100.957/11/galutinis).
  Nebuvo pateikta jokių pakeitimų.
  Rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Dramblio Kaulo Krante ACP UE/100.957/11/galutinis).

Nebuvo pateikta jokių pakeitimų.

Rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl demokratinių sukilimų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: pasekmės AKR šalims, Europai ir pasauliui (ACP EU/100.958/11/galutinis).
  Priimti pakeitimai: 1 pakeitimas, 9 dalies žodinis pakeitimas, 10 dalies pirmosios pastraipos žodinis pakeitimas, žodinis 12 nurodomosios dalies pakeitimas, paskutinės nurodomosios dalies pakeitimas.
  Atmesti pakeitimai: 2, 3, 4, dalys 10 dalies antroji ir trečioji pastraipos.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl demokratinių sukilimų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: pasekmės AKR šalims, Europai ir pasauliui (ACP EU/100.958/11/galutinis).

Priimti pakeitimai: 1 pakeitimas, 9 dalies žodinis pakeitimas, 10 dalies pirmosios pastraipos žodinis pakeitimas, žodinis 12 nurodomosios dalies pakeitimas, paskutinės nurodomosios dalies pakeitimas.

Atmesti pakeitimai: 2, 3, 4, dalys 10 dalies antroji ir trečioji pastraipos.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

11.   Balsavimas dėl JPA darbo tvarkos taisyklių dalinio keitimo (AP.100.938/A/galutinis).

Priimti pakeitimai: 17 pakeitimo pirma dalis.

Atmesti pakeitimai: 17 pakeitimo antra dalis.

Biuro pagal Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnį pateikti JPP Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai buvo priimti.

12.   Balsavimas dėl deklaracijų.

| — | Deklaracija dėl 2011 m. Busane, Pietų Korėjoje, vyksiančio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais.
  Priimta vieningu pritarimu (be balsavimo). |
| --- | --- |

—

Deklaracija dėl 2011 m. Busane, Pietų Korėjoje, vyksiančio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais.

Priimta vieningu pritarimu (be balsavimo).

| — | Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS.
  Priimta vieningu pritarimu (be balsavimo).
  Robert Sturdy išreiškė nepritarimą pareiškimo 6 daliai. Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS. |
| --- | --- |

—

Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS.

Priimta vieningu pritarimu (be balsavimo).

Robert Sturdy išreiškė nepritarimą pareiškimo 6 daliai. Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS.

13.   Kiti klausimai.

Kalbėjo: Netty Baldeh (Gambija, Gay Mitchell, Amadou Ciré Sall (Senegalas) ir Zita Gurmai.

14.   22-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta.

Pirmininkas padėkojo Vengrijos valdžios institucijoms už svetingumą ir puikią organizaciją, taip pat sekretoriatui ir visiems darbuotojams už darbą.

22-oji JPA sesija vyks 2011 m. lapkričio 21 ir 23 d. Fritaune (Siera Leonė).

(Posėdis baigtas 15.30 val.)

David MATONGO ir

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

PRIEDAS I

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIJA), Pirmininkas | MICHEL, Pirmininkas |
| BOSTVANA (pirmininko pavaduotojas) | ARIF (pirmininko pavaduotojas) |
| BURUNDIS (pirmininko pavaduotojas) | ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas) | HOARAU (pirmininko pavaduotojas) |
| KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas) | KLAß (pirmininko pavaduotojas) |
| KUKO SALOS (pirmininko pavaduotojas) | NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas) |
| GVIJANA (pirmininko pavaduotojas) | McAVAN (pirmininko pavaduotojas) |
| JAMAIKA (pirmininko pavaduotojas) | RONZULLI (pirmininko pavaduotojas) |
| LESOTAS (pirmininko pavaduotojas) | GOERENS (pirmininko pavaduotojas) |
| LIBERIJA (pirmininko pavaduotojas) | SPERONI (pirmininko pavaduotojas) |
| MALIS (pirmininko pavaduotojas) | ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotojas) |
| TANZANIJA (pirmininko pavaduotojas) | OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| TUVALU (pirmininko pavaduotojas) | RIVASI (pirmininko pavaduotojas) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA IR BARBUDA | ALVES |
| BAHAMOS | BAUER |
| BARBADOSAS | BEARDER |
| BELIZĖ | BOVÉ |
| BENINAS | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ŽALIASIS KYŠULYS | CARVALHO |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CASA |
| ČADAS | CASINI |
| KOMORAI | CASPARY |
| KONGO Demokratinė Respublika | CASTEX |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTIS | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | DELVAUX |
| PUSIAUJO GVINĖJA | DE MITA |
| ERITRĖJA | DE SARNEZ |
| ETIOPIJA | DURANT |
| FIDŽIS | ENGEL |
| GABONAS | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIJA | FERREIRA, Elisa |
| GANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GVINĖJA | GAHLER |
| BISAU GVINĖJA | GRIESBECK |
| HAITIS | GUERRERO SALOM |
| KENIJA | HALL |
| KIRIBATIS | HÄNDEL |
| MADAGASCARAS | HANNAN |
| MALAVIS | HAUG |
| MARŠALO SALŲ Respublika | JADOT |
| MAURITANIJA | JENSEN |
| MAURICIJUS | JOLY |
| MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos | KACZMAREK |
| MOZAMBIKAS | KORHOLA |
| NAMIBIJA | KUHN |
| NAURU Respublika | LEGUTKO |
| NIGERIS | LE PEN |
| NIGERIJA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIUJĖ | McMILLAN-SCOTT |
| PALAU | MANDERS |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | MARTIN |
| RUANDA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENT KITSAS IR NEVIS | MATO ADROVER |
| SENT LIUSIJA | MAYER |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | NEDELCHEVA |
| SENEGALAS | NEUSER |
| SEIŠELIAI | ROSSI |
| SIERA LEONĖ | SCHLYTER |
| SALIAMONO SALOS | SCHMIDT |
| SOMALIS | SCHNELLHARDT |
| PIETŲ AFRIKA | SCICLUNA |
| SUDANAS | SCOTTÀ |
| SURINAMAS | SENYSZYN |
| SVAZILANDAS | STRIFFLER |
| RYTŲ TIMORAS | STURDY |
| TOGAS | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABVĖ | ZIMMER |

AKR atstovai

EP atstovai

MATONGO (ZAMBIJA), Pirmininkas

MICHEL, Pirmininkas

BOSTVANA (pirmininko pavaduotojas)

ARIF (pirmininko pavaduotojas)

BURUNDIS (pirmininko pavaduotojas)

ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas)

HOARAU (pirmininko pavaduotojas)

KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas)

KLAß (pirmininko pavaduotojas)

KUKO SALOS (pirmininko pavaduotojas)

NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas)

GVIJANA (pirmininko pavaduotojas)

McAVAN (pirmininko pavaduotojas)

JAMAIKA (pirmininko pavaduotojas)

RONZULLI (pirmininko pavaduotojas)

LESOTAS (pirmininko pavaduotojas)

GOERENS (pirmininko pavaduotojas)

LIBERIJA (pirmininko pavaduotojas)

SPERONI (pirmininko pavaduotojas)

MALIS (pirmininko pavaduotojas)

ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotojas)

TANZANIJA (pirmininko pavaduotojas)

OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas)

TUVALU (pirmininko pavaduotojas)

RIVASI (pirmininko pavaduotojas)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA IR BARBUDA

ALVES

BAHAMOS

BAUER

BARBADOSAS

BEARDER

BELIZĖ

BOVÉ

BENINAS

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ŽALIASIS KYŠULYS

CARVALHO

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CASA

ČADAS

CASINI

KOMORAI

CASPARY

KONGO Demokratinė Respublika

CASTEX

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

CHRISTENSEN

DŽIBUTIS

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKOS RESPUBLIKA

DELVAUX

PUSIAUJO GVINĖJA

DE MITA

ERITRĖJA

DE SARNEZ

ETIOPIJA

DURANT

FIDŽIS

ENGEL

GABONAS

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIJA

FERREIRA, Elisa

GANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GVINĖJA

GAHLER

BISAU GVINĖJA

GRIESBECK

HAITIS

GUERRERO SALOM

KENIJA

HALL

KIRIBATIS

HÄNDEL

MADAGASCARAS

HANNAN

MALAVIS

HAUG

MARŠALO SALŲ Respublika

JADOT

MAURITANIJA

JENSEN

MAURICIJUS

JOLY

MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos

KACZMAREK

MOZAMBIKAS

KORHOLA

NAMIBIJA

KUHN

NAURU Respublika

LEGUTKO

NIGERIS

LE PEN

NIGERIJA

LÓPEZ AGUILAR

NIUJĖ

McMILLAN-SCOTT

PALAU

MANDERS

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

MARTIN

RUANDA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENT KITSAS IR NEVIS

MATO ADROVER

SENT LIUSIJA

MAYER

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

NEDELCHEVA

SENEGALAS

NEUSER

SEIŠELIAI

ROSSI

SIERA LEONĖ

SCHLYTER

SALIAMONO SALOS

SCHMIDT

SOMALIS

SCHNELLHARDT

PIETŲ AFRIKA

SCICLUNA

SUDANAS

SCOTTÀ

SURINAMAS

SENYSZYN

SVAZILANDAS

STRIFFLER

RYTŲ TIMORAS

STURDY

TOGAS

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABVĖ

ZIMMER

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| JEAN MARIE, SAINT LUCIA, pirmininkas | CASA, pirmininkas |
| SAMOA, pirmininko pavaduotojas | KORHOLA, pirmininko pavaduotojas |
| BENINAS, pirmininko pavaduotojas | CASTEX, pirmininko pavaduotojas |
| ANTIGVA IR BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO Respublika) | CASINI |
| GBAOU (DRAMBLIO KAULO KRANTAS) | DE KEYSER |
| ABDI SAID (DŽIBUTIS) | DURANT |
| DABA (ETIOPIJA) | FERREIRA, Elisa |
| KUBUABOLA (FIDŽIS) | GAHLER |
| ROGOMBE (GABONAS) | GRIESBECK |
| PEREIRA (BISAU GVINĖJA) | HANNAN |
| RAMOTAR (GVIJANA) | HÄNDEL |
| HAITIS | KACZMAREK |
| LEBAJOA (LESOTAS) | LE PEN |
| KOLLIE (LIBERIJA) | MANDERS |
| SERAMILA (MADAGASKARAS) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MALIS | MOREIRA |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA) | NEDELCHEVA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUJĖ | ROITHOVÁ |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | SCOTTÀ |
| MUSA (SUDANAS) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAMAS) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGAS) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABVĖ) | WIELAND |

AKR nariai

EP nariai

JEAN MARIE, SAINT LUCIA, pirmininkas

CASA, pirmininkas

SAMOA, pirmininko pavaduotojas

KORHOLA, pirmininko pavaduotojas

BENINAS, pirmininko pavaduotojas

CASTEX, pirmininko pavaduotojas

ANTIGVA IR BARBUDA

ALFONSI

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CALLANAN

IBOVI (KONGO Respublika)

CASINI

GBAOU (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

DE KEYSER

ABDI SAID (DŽIBUTIS)

DURANT

DABA (ETIOPIJA)

FERREIRA, Elisa

KUBUABOLA (FIDŽIS)

GAHLER

ROGOMBE (GABONAS)

GRIESBECK

PEREIRA (BISAU GVINĖJA)

HANNAN

RAMOTAR (GVIJANA)

HÄNDEL

HAITIS

KACZMAREK

LEBAJOA (LESOTAS)

LE PEN

KOLLIE (LIBERIJA)

MANDERS

SERAMILA (MADAGASKARAS)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MALIS

MOREIRA

VAN DER WALT (NAMIBIJA)

NEDELCHEVA

NAURU

NICHOLSON

NIUJĖ

ROITHOVÁ

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

SCOTTÀ

MUSA (SUDANAS)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAMAS)

SPERONI

KLASSOU (TOGAS)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABVĖ)

WIELAND

EKONOMINIO VYSTYMOSI, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika), pirmininkas | CARVALHO, pirmininkas |
| MUGAMBE (UGANDA), pirmininko pavaduotojas | LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas |
| BUNDU (SIERA LEONĖ), pirmininko pavaduotojas | ALVES, pirmininko pavaduotojas |
| CARVALHO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMOS | BOVÉ |
| BELIZĖ | BULLMANN |
| KUKO SALOS | CASPARY |
| PUSIAUJO GVINĖJA | ENGEL |
| NAIB (ERITRĖJA) | FORD |
| BANDUA (GANA) | GOERENS |
| MAIR (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAVIS) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIJA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURICIJUS) | KUHN |
| NIGERIJA | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | MICHEL |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | MITCHELL |
| SALL (SENEGALAS) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELIAI) | ŠŤASTNÝ |
| HAJAIG (PIETŲ AFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| ITALELI (TUVALU) | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIJA) | ZANICCHI |

AKR nariai

EP nariai

KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika), pirmininkas

CARVALHO, pirmininkas

MUGAMBE (UGANDA), pirmininko pavaduotojas

LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas

BUNDU (SIERA LEONĖ), pirmininko pavaduotojas

ALVES, pirmininko pavaduotojas

CARVALHO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMOS

BOVÉ

BELIZĖ

BULLMANN

KUKO SALOS

CASPARY

PUSIAUJO GVINĖJA

ENGEL

NAIB (ERITRĖJA)

FORD

BANDUA (GANA)

GOERENS

MAIR (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAVIS)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIJA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURICIJUS)

KUHN

NIGERIJA

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SENT KITSAS IR NEVIS

McMILLAN-SCOTT

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

MICHEL

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

MITCHELL

SALL (SENEGALAS)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELIAI)

ŠŤASTNÝ

HAJAIG (PIETŲ AFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

ITALELI (TUVALU)

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIJA)

ZANICCHI

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininkas | RIVASI, Pirmininkė |
| KOMBO (KENIJA), pirmininko pavaduotojas | BAUER, pirmininko pavaduotojas |
| NOEL (GRENADA), pirmininko pavaduotojas | NEDELCHEVA, pirmininko pavaduotoja |
| THOMSON (BARBADOSAS) | BEARDER |
| GABORONE (BOTSVANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASAS) | COELHO |
| BURUNDIS | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS) | DE SARNEZ |
| ŽALIASIS KYŠULYS | ESTARÀS FERRAGUT |
| ČADAS | FERREIRA, João |
| KOMORAI | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | JADOT |
| BALDEH (GAMBIJA) | JOLY |
| BISAU GVINĖJA | KLAß |
| KIRIBATIS | LÓPEZ AGUILAR |
| MARŠALO SALOS | McAVAN |
| MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos | NEUSER |
| NIGERIS | OUZKÝ |
| TOZAKA (SALIAMONO SALOS) | RONZULLI |
| SOMALIS | ROSSI |
| SVAZILANDAS | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZANIJA) | SENYSZYN |
| RYTŲ TIMORAS | TOIA |
| KHAN (TRINIDADAS IR TOBAGAS) | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKR nariai

EP nariai

SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininkas

RIVASI, Pirmininkė

KOMBO (KENIJA), pirmininko pavaduotojas

BAUER, pirmininko pavaduotojas

NOEL (GRENADA), pirmininko pavaduotojas

NEDELCHEVA, pirmininko pavaduotoja

THOMSON (BARBADOSAS)

BEARDER

GABORONE (BOTSVANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASAS)

COELHO

BURUNDIS

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS)

DE SARNEZ

ŽALIASIS KYŠULYS

ESTARÀS FERRAGUT

ČADAS

FERREIRA, João

KOMORAI

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKOS RESPUBLIKA

JADOT

BALDEH (GAMBIJA)

JOLY

BISAU GVINĖJA

KLAß

KIRIBATIS

LÓPEZ AGUILAR

MARŠALO SALOS

McAVAN

MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos

NEUSER

NIGERIS

OUZKÝ

TOZAKA (SALIAMONO SALOS)

RONZULLI

SOMALIS

ROSSI

SVAZILANDAS

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZANIJA)

SENYSZYN

RYTŲ TIMORAS

TOIA

KHAN (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II PRIEDAS

DALYVIŲ SĄRAŠAS. POSĖDŽIAI VYKO GEGUŽĖS 16–18 D. BUDAPEŠTE (VENGRIJA)

| MATONGO (Zambija), Pirmininkas | MICHEL, Pirmininkas |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola)
  THOMSON (Barbadosas)
  DAYORI (Beninas)
  GABORONE (Botsvana), pirmininko pavaduotojas
  KABORE (Burkina Fasas)
  KARERWA (Burundis), pirmininko pavaduotojas
  HAMATOUKOUR (Kamerūnas), pirmininko pavaduotojas
  MALLOUM (Čadas)
  MBUKU LAKA (Kongo Demokratinė Respublika)
  BOUNKOULOU (Kongo Respublika), pirmininko pavaduotojas
  GBAOU (Dramblio Kaulo Krantas)
  SOUBANEH ATTEYE (Džibutis)
  JIMÉNEZ (Monikos Respublika)
  SERICHE DOUGAN (Pusiaujo Gvinėja)
  NAIB (Eritrėja)
  DABA (Etiopija)
  KUBUABOLA (Fidžis) (1)

  ROGOMBE (Gabonas)
  BALDEH (Gambija)
  BANDUA (Gana)
  NOEL (Grenada)
  PEREIRA (Bisau Gvinėja)
  RAMOTAR (Gajana), pirmininko pavaduotojas
  MAIR (Jamaika), pirmininko pavaduotojas
  KOMBO (Kenija)
  LEBAJOA (Lesotas), pirmininko pavaduotojas
  KOLLIE (Liberija), pirmininko pavaduotojas
  AIPIRA (Malavis)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Malis), pirmininko pavaduotojas
  OULD GUELAYE (Mauritanija)
  DEERPALSING (Mauricijus)
  SITHOLE (Mozambikas)
  VAN DER WALT (Namibija)
  TAMBUWAL (Nigerija) (1)

  DEKENA (Papua ir Naujoji Gvinėja)
  POLISI (Ruanda), pirmininko pavaduotojas
  JEAN MARIE (Sent Lusija)
  SLATER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)
  TAMAPUA (Samoa)
  SALL (Senegalas)
  WILLIAM (Seišeliai)
  BUNDU (Siera Leonė)
  TOZAKA (Saliamono salos)
  HAJAIG (Pietų Afrika)
  MUSA (Sudanas)
  PARMESSAR (Surinamas)
  HLOPHE (Svazilandas) (1)

  NDUGAI (Tanzanija), pirmininko pavaduotojas
  SANTOS (Rytų Timoras)
  KLASSOU (Togas)
  VAIPULU (Tonga)
  KHAN (Trinidadas ir Tobagas)
  ITALELI (Tuvalu), pirmininko pavaduotojas
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  HLONGWANE (Zimbabvė) | ALFONSI
  AYLWARD (vietoj GRIESBECK)
  BAUER
  BEARDER
  CARVALHO
  CASA (2)

  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DAVID (vietoj DE MITA) (3), (4)

  ENGEL
  ESTARÀS FERRAGUT
  FISAS AYXELA (vietoj DELVAUX)
  GAHLER
  GUERRERO SALOM
  GURMAI (vietoj DE KEYSER)
  HALL
  HANKISS (vietoj WIELAND) (3)
   (4)

  HAUG
  HOARAU (pirmininko pavaduotojas)
  KACZMAREK
  KLAß (pirmininko pavaduotoja)
  KORHOLA
  LEINEN (vietoj LÓPEZ AGUILAR)
  McAVAN (pirmininko pavaduotojas)
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

  MAYER
  MITCHELL
  MORGANTI (už SPERONI)
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas (3), (4)

  PONGA (vietoj CASPARY) (2), (4)

  RONZULLI (pirmininko pavaduotojas) (4)

  ROSSI
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCOTTÀ
  ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)
  STRIFFLER
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND (2)

  ZÁBORSKA (vietoj CASINI)
  ZIMMER |
| STEBĖTOJAI: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASCARAS

  SERAMILA |
| NIGERIS

  ABARRY (1) |
| PAKVIESTI: |
| PIETŲ SUDANAS

  ARIKO
  MUORWEL
  DAR BOTH
  AWERIAL
  LOGONGA
  IGGA
  OKECH
  YOKWE |

MATONGO (Zambija), Pirmininkas

MICHEL, Pirmininkas

DE FONTES PEREIRA (Angola)

THOMSON (Barbadosas)

DAYORI (Beninas)

GABORONE (Botsvana), pirmininko pavaduotojas

KABORE (Burkina Fasas)

KARERWA (Burundis), pirmininko pavaduotojas

HAMATOUKOUR (Kamerūnas), pirmininko pavaduotojas

MALLOUM (Čadas)

MBUKU LAKA (Kongo Demokratinė Respublika)

BOUNKOULOU (Kongo Respublika), pirmininko pavaduotojas

GBAOU (Dramblio Kaulo Krantas)

SOUBANEH ATTEYE (Džibutis)

JIMÉNEZ (Monikos Respublika)

SERICHE DOUGAN (Pusiaujo Gvinėja)

NAIB (Eritrėja)

DABA (Etiopija)

KUBUABOLA (Fidžis) (1)

ROGOMBE (Gabonas)

BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

NOEL (Grenada)

PEREIRA (Bisau Gvinėja)

RAMOTAR (Gajana), pirmininko pavaduotojas

MAIR (Jamaika), pirmininko pavaduotojas

KOMBO (Kenija)

LEBAJOA (Lesotas), pirmininko pavaduotojas

KOLLIE (Liberija), pirmininko pavaduotojas

AIPIRA (Malavis)

ASSARID IMBARCAOUANE (Malis), pirmininko pavaduotojas

OULD GUELAYE (Mauritanija)

DEERPALSING (Mauricijus)

SITHOLE (Mozambikas)

VAN DER WALT (Namibija)

TAMBUWAL (Nigerija) (1)

DEKENA (Papua ir Naujoji Gvinėja)

POLISI (Ruanda), pirmininko pavaduotojas

JEAN MARIE (Sent Lusija)

SLATER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegalas)

WILLIAM (Seišeliai)

BUNDU (Siera Leonė)

TOZAKA (Saliamono salos)

HAJAIG (Pietų Afrika)

MUSA (Sudanas)

PARMESSAR (Surinamas)

HLOPHE (Svazilandas) (1)

NDUGAI (Tanzanija), pirmininko pavaduotojas

SANTOS (Rytų Timoras)

KLASSOU (Togas)

VAIPULU (Tonga)

KHAN (Trinidadas ir Tobagas)

ITALELI (Tuvalu), pirmininko pavaduotojas

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

HLONGWANE (Zimbabvė)

ALFONSI

AYLWARD (vietoj GRIESBECK)

BAUER

BEARDER

CARVALHO

CASA (2)

CASTEX

CHRISTENSEN

DAVID (vietoj DE MITA) (3), (4)

ENGEL

ESTARÀS FERRAGUT

FISAS AYXELA (vietoj DELVAUX)

GAHLER

GUERRERO SALOM

GURMAI (vietoj DE KEYSER)

HALL

HANKISS (vietoj WIELAND) (3)
   (4)

HAUG

HOARAU (pirmininko pavaduotojas)

KACZMAREK

KLAß (pirmininko pavaduotoja)

KORHOLA

LEINEN (vietoj LÓPEZ AGUILAR)

McAVAN (pirmininko pavaduotojas)

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

MAYER

MITCHELL

MORGANTI (už SPERONI)

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas (3), (4)

PONGA (vietoj CASPARY) (2), (4)

RONZULLI (pirmininko pavaduotojas) (4)

ROSSI

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCOTTÀ

ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

STRIFFLER

STURDY

TIROLIEN

WIELAND (2)

ZÁBORSKA (vietoj CASINI)

ZIMMER

STEBĖTOJAI:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASCARAS

SERAMILA

NIGERIS

ABARRY (1)

PAKVIESTI:

PIETŲ SUDANAS

ARIKO

MUORWEL

DAR BOTH

AWERIAL

LOGONGA

IGGA

OKECH

YOKWE

Kiti dalyviai:

ANGOLA

DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

TINGAO PEDRO

ULIPAMUE

VAHEKINI

BOTSVANA

MANGOLE

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

SANOU

BURUNDI

MWIDOGO

NDIKUMAKO

RWANKINEZA

SINDAYIGAYABURUNDIS

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

ČADAS

DJIMAI

MALLOUM

KONGO Demokratinė Respublika

EZATY

KAMBAYI

KUTEKALA KAAWA

LOMBEYA

LUTUNDULU APALA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA GAMANDA

NKONGO BUDINA NZAU

KONGO Respublika

BETE-SIBA

IBARA

IBOVI

MENGA

MOUANGA NKEOUA

PASSI

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

ZINSOU

DŽIBUTIS

OMAR ABDI SAID

ERITRĖJA

TEKLE

ETIOPIJA

TADESSE

TOGA

YILALA

FIDŽIS

VOCEA

GABONAS

KOUMBA SOUVI

MANGOUALA

M'BA

MELIGUE MENGWA

GANA

ANTWI

YIADOM

GRENADA

FLETCHER

BISAU GVINĖJA

CORREIA

DA COSTA

EMBALO

FERANADES

GAJANA

GOMES

JAMAIKA

GILBERT-ROBERTS

KENIJA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LESOTAS

TIHELI

LIBERIJA

BARCLAY

DUNAH

MALAVIS

BANDA

CITEYEYE

MWALWANDA

NDISALE

NKHATA GAMBATULA

MALIS

BA

CISSE

HAIDARA CISSE

SYLLA

MAURITANIJA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MAURICIJUS

GUNESSEE

MOZAMBIKAS

LUCAS

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIJA

NAHOLO

NIGERIJA

ABDUL'AZIZ

ABDULLAHI

AHMED

AKWASHIKI

BARRAYA

SADA SOLI

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

TABERENG

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGALAS

SOW

SIERA LEONĖ

JUMU

KAMARA

KARGBO

TORTO

SALIAMONO SALOS

MA'AHANUA

PIETŲ AFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

SUDANAS

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

HASSAN

OMER

OSMAN

SURINAMAS

ABDOEL

AJAISO

RATHIPAL

SOMOHARDJO

SVAZILANDAS

NHLEKO

TANZANIJA

MWANJELWA

TOGAS

GBONE

TONGA

KIOA

TUVALU

LEUELU

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

KIIZA

VANUATU

JOY

ZAMBIJA

SIKOTA

ZIMBABVĖ

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKR TARYBA

Nigerijos Nacionalinio planavimo ministras ir Federalinės vyriausybės Nacionalinio planavimo komisijos pirmininko pavaduotojas, AKR ministrų tarybos pirmininkas Shamsudeen Usman

ES TARYBA

Vengrijos užsienio reikalų ministras, einantis ES Tarybos pirmininko pareigas János MARTONYI

AFRIKOS SĄJUNGA

IGUEH OFLEH

AKR AMBASADOTIŲ KOMITETAS

BARAYA

EUROPOS KOMISIJA

Andris Piebalgs, už vystymąsi atsakingas Komisijos narys

PLEWA

EIVT

MATTHIESSEN

EESRK

ANTHONY

CHIBONGA

KING

Žemės ūkio plėtojimo centras

BOTO

AKR sekretoriatas

CHAMBAS, generalinis sekretorius

ES sekretoriatas

AGUIRIANO NALDA, generalinis sekretorius

---

(1)  Šalį atstovavo ne parlamento narys

(2)  Dalyvavo 2011 m. gegužės 16 d.

(3)  Dalyvavo 2011 m. gegužės 17 d.

(4)  Dalyvavo 2011 m. gegužės 18 d.

---

III PRIEDAS

2011 M. GEGUŽĖS 16 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

| 1. | Fidžio Salų Respublika
  p. Ratu Inoke Kubuabola
  Užsienio reikalų ir tarptautinio bendradarbiavimo ministras
  Fidžio Salų Respublika
  Delegacijos vadovas |
| --- | --- |

1.

Fidžio Salų Respublika

p. Ratu Inoke Kubuabola

Užsienio reikalų ir tarptautinio bendradarbiavimo ministras

Fidžio Salų Respublika

Delegacijos vadovas

| 2. | Nigeris
  J. E. p. Abdou Abarry
  Nigerio Respublikos ambasadorius
  Nigerio ambasada
  Briuselis
  Delegacijos vadovas |
| --- | --- |

2.

Nigeris

J. E. p. Abdou Abarry

Nigerio Respublikos ambasadorius

Nigerio ambasada

Briuselis

Delegacijos vadovas

| 3. | Nigerija
  J. E. p. Usman Alhaji Baraya
  Nigerijos Respublikos ambasadorius
  Nigerijos ambasada
  Briuselis
  Delegacijos vadovas |
| --- | --- |

3.

Nigerija

J. E. p. Usman Alhaji Baraya

Nigerijos Respublikos ambasadorius

Nigerijos ambasada

Briuselis

Delegacijos vadovas

| 4. | Svazilandas
  J. E. p. Joel M. Nhleko
  Ambasadorius
  Svazilando Karalystės ambasada
  Briuselis
  Delegacijos vadovas |
| --- | --- |

4.

Svazilandas

J. E. p. Joel M. Nhleko

Ambasadorius

Svazilando Karalystės ambasada

Briuselis

Delegacijos vadovas

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

| — | Rezoliucija dėl iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse (AKR–ES/100.919/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse (AKR–ES/100.900/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl vandens taršos (AKR–ES/100.915/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl padėties Dramblio Kaulo Krante (AKR–ES/100.957/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl demokratinių perversmų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui. (AKR–ES/100.958/11/galutinis) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl 2011 m. Busane, Pietų Korėjoje, vykusio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais. |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS. |
| --- | --- |

—

| — | Biuro pagal Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnį pateikti AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai. |
| --- | --- |

—

REZOLIUCIJA (1)

dėl iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, ypač į jos 3 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 10 dalį, 10, 14, 15, 18–21 ir 23–26 straipsnius,

atsižvelgdama į 2002 m. Afrikos Sąjungos priimtą Deklaraciją dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų,

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. priimtą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį, 9 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 9 straipsnio 3 dalį, 20 straipsnio d punktą ir 33 straipsnio a punktą,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį, 10 straipsnį (kuriame teigiama, kad Europos Sąjungos veikimas grindžiamas atstovaujamąja demokratija), 11 straipsnio 4 dalį, 21 straipsnio 1 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1994 m. ES ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (SADC) sudarytą bendradarbiavimo susitarimą,

atsižvelgdama į SADC protokolą dėl bendradarbiavimo politikos, gynybos ir saugumo srityse, ypač į jo 4 ir 5 straipsnius,

atsižvelgdama į 1997 m. vasario 19 d. Karibų bendrijos (CARICOM) priimtą Pilietinės visuomenės chartiją, ypač į jos VI straipsnį,

atsižvelgdama į Afrikos vienybės organizacijos (AVO) ir Afrikos Sąjungos (AS) deklaraciją dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų, AHG/Decl. 1 (XXXVIII), ir Afrikos Sąjungos gaires dėl Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijų, X/CL/35 (III) II priedą,

atsižvelgdama į Rezoliuciją dėl demokratinio etninės, kultūrinės ir religinės įvairovės suderinimo AKR ir ES šalyse iššūkių (AKR–ES/100.460/09/galutinis),

atsižvelgdama į Rezoliuciją dėl rinkimų ir rinkimų procesų AKR ir ES šalyse (AKR–ES/100.123/07/galutinis),

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 15 d. sudarytą Visuotinį politinį susitarimą dėl Zimbabvės,

atsižvelgdama į Tarybos sprendimą Nr. 13283/10, kuriuo iš dalies keičiamas ir pratęsiamas Sprendimo 2007/641/EB dėl konsultacijų su Fidžio Salų Respublika pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį ir Vystomojo bendradarbiavimo priemonės 37 straipsnį užbaigimo galiojimas,

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR–ES/100.919/11/galutinis),

| A. | kadangi demokratija negali prilygti ekonominio išsivystymo lygiui, kadangi AKR šalys ir ES puoselėja bendras visuotines vertybes ir principus demokratijos, gero valdymo ir žmogaus teisių srityse, ir kadangi demokratija yra bendras tikslas, sudarantis AKR ir ES bendradarbiavimo esmę, |
| --- | --- |

A.

kadangi demokratija negali prilygti ekonominio išsivystymo lygiui, kadangi AKR šalys ir ES puoselėja bendras visuotines vertybes ir principus demokratijos, gero valdymo ir žmogaus teisių srityse, ir kadangi demokratija yra bendras tikslas, sudarantis AKR ir ES bendradarbiavimo esmę,

| B. | kadangi demokratija – politinė sistema, kurioje suverenitetas kyla iš tautos, |
| --- | --- |

B.

kadangi demokratija – politinė sistema, kurioje suverenitetas kyla iš tautos,

| C. | kadangi demokratija reiškia ne vien tik teorinių laisvės sąlygų įgyvendinimą, bet ir veiksmingą sistemą, kurioje visiems piliečiams suteikiamos teisingos ir prieinamos priemonės pagerinti savo kasdienį gyvenimą; kadangi Europos Sąjunga turėtų būti informuota apie dažnai reiškiamą kritiką, kad vertindama padėtį trečiosiose šalyse ji kartais pernelyg daug dėmesio skiria teoriniams demokratijos aspektams, pamiršdama įvertinti, kokia iš tikrųjų demokratinė visuomenė kuriama, |
| --- | --- |

C.

kadangi demokratija reiškia ne vien tik teorinių laisvės sąlygų įgyvendinimą, bet ir veiksmingą sistemą, kurioje visiems piliečiams suteikiamos teisingos ir prieinamos priemonės pagerinti savo kasdienį gyvenimą; kadangi Europos Sąjunga turėtų būti informuota apie dažnai reiškiamą kritiką, kad vertindama padėtį trečiosiose šalyse ji kartais pernelyg daug dėmesio skiria teoriniams demokratijos aspektams, pamiršdama įvertinti, kokia iš tikrųjų demokratinė visuomenė kuriama,

| D. | kadangi demokratinių principų neturi nustelbti ekonominio ir socialinio stabilumo kūrimas, |
| --- | --- |

D.

kadangi demokratinių principų neturi nustelbti ekonominio ir socialinio stabilumo kūrimas,

| E. | kadangi laisvi ir teisingi rinkimai yra labai svarbūs, tačiau nepakankami tikrai demokratijai kurti, nes demokratija – nuolatinis ieškojimas, kuriame reikalinga pagarba pliuralizmui, daugumos taisyklės ir mažumų teisių pripažinimas, teisinė valstybė ir teisės sistema, kurioje nė viena šalis negali iš dalies pakeisti konstitucijos savo pačios naudai, |
| --- | --- |

E.

kadangi laisvi ir teisingi rinkimai yra labai svarbūs, tačiau nepakankami tikrai demokratijai kurti, nes demokratija – nuolatinis ieškojimas, kuriame reikalinga pagarba pliuralizmui, daugumos taisyklės ir mažumų teisių pripažinimas, teisinė valstybė ir teisės sistema, kurioje nė viena šalis negali iš dalies pakeisti konstitucijos savo pačios naudai,

| F. | kadangi konstitucinės taisyklės dėl valdžios ir pagrindinių teisių tęstinumo niekada neturi būti dviprasmiškos arba galimos aiškinti neapibrėžtai, |
| --- | --- |

F.

kadangi konstitucinės taisyklės dėl valdžios ir pagrindinių teisių tęstinumo niekada neturi būti dviprasmiškos arba galimos aiškinti neapibrėžtai,

| G. | kadangi vyriausybės sudarymas po rinkimų dažnai kelia rimtų demokratijos problemų, ypač kai sudaromi valdžios pasidalijimo susitarimai, |
| --- | --- |

G.

kadangi vyriausybės sudarymas po rinkimų dažnai kelia rimtų demokratijos problemų, ypač kai sudaromi valdžios pasidalijimo susitarimai,

| H. | kadangi ir ES, ir AKR šalis vienija bendras platus užmojis toliau plėtoti demokratiją ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucionalizmo sistemą, |
| --- | --- |

H.

kadangi ir ES, ir AKR šalis vienija bendras platus užmojis toliau plėtoti demokratiją ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucionalizmo sistemą,

| I. | kadangi žmogiškoji, ekonominė ir socialinė plėtra sudaro sąlygas lengviau veikti parlamentinei demokratijai, |
| --- | --- |

I.

kadangi žmogiškoji, ekonominė ir socialinė plėtra sudaro sąlygas lengviau veikti parlamentinei demokratijai,

| J. | kadangi valstybės reikalų ir viešųjų lėšų valdymo vientisumas – geros valdymo ir teisinės valstybės pagrindas; kadangi politiniai vadovai turi būti politiškai ir teisiškai atsakingi už privatų viešųjų lėšų pasisavinimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės reikalų ir viešųjų lėšų valdymo vientisumas – geros valdymo ir teisinės valstybės pagrindas; kadangi politiniai vadovai turi būti politiškai ir teisiškai atsakingi už privatų viešųjų lėšų pasisavinimą,

| K. | kadangi tokie pat principai turi būti taikomi visose srityse, o ne būti nustatomi taikant specialius nacionalinius ar regioninius „standartus“, |
| --- | --- |

K.

kadangi tokie pat principai turi būti taikomi visose srityse, o ne būti nustatomi taikant specialius nacionalinius ar regioninius „standartus“,

I.   Demokratijos principai

| 1. | pabrėžia, kad tvirtos demokratijos pagrindą sudaro teisių visuotinumas, visų piliečių lygybė prieš įstatymą ir žmogaus laisvė; pažymi, kad būtina gerbti visas kultūras, religijas ir etnines grupes, esančias šalyje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad tvirtos demokratijos pagrindą sudaro teisių visuotinumas, visų piliečių lygybė prieš įstatymą ir žmogaus laisvė; pažymi, kad būtina gerbti visas kultūras, religijas ir etnines grupes, esančias šalyje;

| 2. | primena, kad visos demokratinės sistemos grindžiamos konstitucija ir joje nustatyta jurisdikcija, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pagarbą teismų nepriklausomumo principui; |
| --- | --- |

2.

primena, kad visos demokratinės sistemos grindžiamos konstitucija ir joje nustatyta jurisdikcija, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pagarbą teismų nepriklausomumo principui;

| 3. | pabrėžia, kad valdžių (vykdomosios, leidžiamosios, teisminės) pusiausvyra yra demokratijos sine qua non sąlyga; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad valdžių (vykdomosios, leidžiamosios, teisminės) pusiausvyra yra demokratijos sine qua non sąlyga;

| 4. | pabrėžia, kad svarbu nuolat konsultuotis su tauta rengiant laisvus, sąžiningus ir nesuklastotus rinkimus ir referendumus, prieš kuriuos vyksta išsamios informavimo kampanijos ir diskusijos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad svarbu nuolat konsultuotis su tauta rengiant laisvus, sąžiningus ir nesuklastotus rinkimus ir referendumus, prieš kuriuos vyksta išsamios informavimo kampanijos ir diskusijos;

| 5. | pabrėžia, kad svarbi pliuralistinė politinė partinė sistema ir aiškiai apibrėžtas opozicijos statusas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbi pliuralistinė politinė partinė sistema ir aiškiai apibrėžtas opozicijos statusas;

| 6. | pabrėžia, kad ES ir AKR šalys puoselėja bendras vertybes ir tikslus demokratijos ir gero valdymo požiūriu; tačiau pažymi, kad visos šalys turi savo kultūrinių ir istorinių ypatumų ir kad šiuos skirtumus reikia gerbti; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad ES ir AKR šalys puoselėja bendras vertybes ir tikslus demokratijos ir gero valdymo požiūriu; tačiau pažymi, kad visos šalys turi savo kultūrinių ir istorinių ypatumų ir kad šiuos skirtumus reikia gerbti;

| 7. | pabrėžia, kad visuomenė negali būti iš tiesų demokratiška nesant nepriklausomos, laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad visuomenė negali būti iš tiesų demokratiška nesant nepriklausomos, laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos;

| 8. | ragina akylai stebėti rinkimų sistemas ir AKR šalyse, ir ES valstybėse narėse; įspėja apie tokią praktiką kaip antai balsų papirkinėjimas, rinkėjų sąrašų klastojimas, teisėjų šališkumas konstitucingumo atžvilgiu ar rinkimų ginčuose, taip pat tokios konstitucijos, kurioje atsispindi valdžios atstovų siekiai, priėmimas arba dalinis keitimas; |
| --- | --- |

8.

ragina akylai stebėti rinkimų sistemas ir AKR šalyse, ir ES valstybėse narėse; įspėja apie tokią praktiką kaip antai balsų papirkinėjimas, rinkėjų sąrašų klastojimas, teisėjų šališkumas konstitucingumo atžvilgiu ar rinkimų ginčuose, taip pat tokios konstitucijos, kurioje atsispindi valdžios atstovų siekiai, priėmimas arba dalinis keitimas;

| 9. | pabrėžia, kad rinkimai ir atstovaujamoji demokratija turi būti ne problema, o sprendimas, kuris reiškia, kad:






  — | jie turi būti laisvi ir teisingi; |
| --- | --- | --- |

9.

pabrėžia, kad rinkimai ir atstovaujamoji demokratija turi būti ne problema, o sprendimas, kuris reiškia, kad:

—

jie turi būti laisvi ir teisingi;

| — | pralaimėjusieji turi pripažinti rezultatus ir ginčyti juos tik konstitucinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

pralaimėjusieji turi pripažinti rezultatus ir ginčyti juos tik konstitucinėmis priemonėmis;

| — | dauguma turi gerbti mažumą, valdžios atskyrimą ir teismų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

—

dauguma turi gerbti mažumą, valdžios atskyrimą ir teismų nepriklausomumą;

| 10. | pabrėžia neatidėliotiną būtinybę spręsti tokias kasdienes problemas kaip skurdas, prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas ir korupcija, nes tai verčia gyventojus manyti, kad esant demokratijai jų kasdienis gyvenimas nepagerėja; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia neatidėliotiną būtinybę spręsti tokias kasdienes problemas kaip skurdas, prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas ir korupcija, nes tai verčia gyventojus manyti, kad esant demokratijai jų kasdienis gyvenimas nepagerėja;

II.   Demokratinės institucijos

| 11. | pabrėžia aiškaus valdžių atskyrimo ir pusiausvyros svarbą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia aiškaus valdžių atskyrimo ir pusiausvyros svarbą;

| 12. | rekomenduoja, kad konstitucijose būtų aiškiai apibrėžtos valdžių atskyrimo taisyklės ir atitinkama institucinė sistema; reiškia abejones dėl lanksčių konstitucijų, kurias galima dažnai iš dalies keisti; |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja, kad konstitucijose būtų aiškiai apibrėžtos valdžių atskyrimo taisyklės ir atitinkama institucinė sistema; reiškia abejones dėl lanksčių konstitucijų, kurias galima dažnai iš dalies keisti;

| 13. | pabrėžia vaidmenį, kurį parlamentai turi atlikti prižiūrėdami vykdomąją valdžią; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia vaidmenį, kurį parlamentai turi atlikti prižiūrėdami vykdomąją valdžią;

| 14. | tikisi, kad AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja (JPA) atliks pagrindinį vaidmenį keičiantis nuomonėmis, patirtimi ir praktika parlamentinio darbo srityje; |
| --- | --- |

14.

tikisi, kad AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja (JPA) atliks pagrindinį vaidmenį keičiantis nuomonėmis, patirtimi ir praktika parlamentinio darbo srityje;

| 15. | pritaria institucijų ir mechanizmų, kuriais būtų užkirstas kelias turto ir korupcijos monopolijoms, kūrimui; |
| --- | --- |

15.

pritaria institucijų ir mechanizmų, kuriais būtų užkirstas kelias turto ir korupcijos monopolijoms, kūrimui;

| 16. | rekomenduoja aiškiai apibrėžti politinio perėmimo taisykles, kartu įspėja dėl lengvai keičiamų konstitucijų; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja aiškiai apibrėžti politinio perėmimo taisykles, kartu įspėja dėl lengvai keičiamų konstitucijų;

| 17. | pritaria, jog pagrindinės konstitucinės teisės turi būti išdėstytos taip, kad bet kokie leidžiami jų apribojimai būtų aiškiai apibrėžti ir ribojami griežtai vadovaujantis bendru interesu; |
| --- | --- |

17.

pritaria, jog pagrindinės konstitucinės teisės turi būti išdėstytos taip, kad bet kokie leidžiami jų apribojimai būtų aiškiai apibrėžti ir ribojami griežtai vadovaujantis bendru interesu;

| 18. | pripažįsta, kad valdžios pasidalijimo susitarimai gali būti naudingi rimtų krizių atveju, tačiau šios priemonės turėtų būti taikomos tik labai išskirtinėmis aplinkybėmis ir ribotą laikotarpį; pabrėžia, kad valdžios pasidalijimas gali sukelti tikros, veikiančios opozicijos nebuvimą, kaip, pvz., Zimbabvėje ir Kenijoje; pabrėžia, kad valdžios pasidalijimas labai skiriasi nuo koalicinės vyriausybės; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad valdžios pasidalijimo susitarimai gali būti naudingi rimtų krizių atveju, tačiau šios priemonės turėtų būti taikomos tik labai išskirtinėmis aplinkybėmis ir ribotą laikotarpį; pabrėžia, kad valdžios pasidalijimas gali sukelti tikros, veikiančios opozicijos nebuvimą, kaip, pvz., Zimbabvėje ir Kenijoje; pabrėžia, kad valdžios pasidalijimas labai skiriasi nuo koalicinės vyriausybės;

| 19. | įspėja, kad valdžios pasidalijimas pagal valdžios pasidalijimo susitarimus niekada nėra aiškiai apibrėžtas, dėl to kyla dar daugiau konfliktų ir riziką, kad bus nuvertinama pilietinės visuomenės nuomonė, nes minėti susitarimai dažnai yra politinių partijų elito susitarimai; |
| --- | --- |

19.

įspėja, kad valdžios pasidalijimas pagal valdžios pasidalijimo susitarimus niekada nėra aiškiai apibrėžtas, dėl to kyla dar daugiau konfliktų ir riziką, kad bus nuvertinama pilietinės visuomenės nuomonė, nes minėti susitarimai dažnai yra politinių partijų elito susitarimai;

| 20. | pabrėžia, kad opozicijos statusas turi esminę reikšmę įgyvendinant demokratiją, nes galioja griežtos politinių partijų finansavimo taisyklės; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad opozicijos statusas turi esminę reikšmę įgyvendinant demokratiją, nes galioja griežtos politinių partijų finansavimo taisyklės;

| 21. | primena, kad per rinkimų kampanijas valstybės lėšų paskirstymas turi būti griežtai kontroliuojamas; |
| --- | --- |

21.

primena, kad per rinkimų kampanijas valstybės lėšų paskirstymas turi būti griežtai kontroliuojamas;

| 22. | pabrėžia, kad visi rinkimai turi būti laisvi, sąžiningi ir nesuklastoti ir kad turi būti kruopščiai atsižvelgta į jų rezultatus; pabrėžia, kad mėginimai rinkimus naudoti kaip priemonę kelia grėsmę demokratijai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad visi rinkimai turi būti laisvi, sąžiningi ir nesuklastoti ir kad turi būti kruopščiai atsižvelgta į jų rezultatus; pabrėžia, kad mėginimai rinkimus naudoti kaip priemonę kelia grėsmę demokratijai;

III.   Demokratijos iššūkiai

| 23. | palankiai vertina tai, kad Afrikos žemyne daugėja demokratinių rinkimų, kartu primygtinai ragina tęsti kruopštų rinkimų stebėjimą, ne tik per rinkimus ir prieš juos, bet ir po rinkimų, ir pakartoja, kad svarbų vaidmenį atlieka nepriklausomi nacionaliniai rinkimų komitetai, įskaitant finansinę paramą; pabrėžia, kad pastarieji dažnai yra nepakankamai finansuojami; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad kompetentingos nacionalinės ir tarptautinės institucijos stebėtų rinkimus; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad Afrikos žemyne daugėja demokratinių rinkimų, kartu primygtinai ragina tęsti kruopštų rinkimų stebėjimą, ne tik per rinkimus ir prieš juos, bet ir po rinkimų, ir pakartoja, kad svarbų vaidmenį atlieka nepriklausomi nacionaliniai rinkimų komitetai, įskaitant finansinę paramą; pabrėžia, kad pastarieji dažnai yra nepakankamai finansuojami; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad kompetentingos nacionalinės ir tarptautinės institucijos stebėtų rinkimus;

| 24. | rekomenduoja skatinant demokratiją taikyti priemones, skirtas pilietiškumui visais jo politiniais, ekonominiais ir socialiniais aspektais ugdyti, kuriant konkrečias taisykles ir aukštos kokybės švietimo sistemą; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja skatinant demokratiją taikyti priemones, skirtas pilietiškumui visais jo politiniais, ekonominiais ir socialiniais aspektais ugdyti, kuriant konkrečias taisykles ir aukštos kokybės švietimo sistemą;

| 25. | pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį atliko kariuomenė Gvinėjoje ir Nigeryje užtikrinant perėjimą prie demokratijos; tikisi, kad visi pereinamojo laikotarpio institucijų atstovai susilaikys nuo kandidatūrų kėlimo rinkimuose siekiant grįžti prie demokratijos; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį atliko kariuomenė Gvinėjoje ir Nigeryje užtikrinant perėjimą prie demokratijos; tikisi, kad visi pereinamojo laikotarpio institucijų atstovai susilaikys nuo kandidatūrų kėlimo rinkimuose siekiant grįžti prie demokratijos;

| 26. | smerkia silpną kai kurių AKR šalių lyderių įsipareigojimą demokratinėms vertybėms, kurios dažnai pasireiškia per neliečiamo suvereniteto tradicijos vyravimą; |
| --- | --- |

26.

smerkia silpną kai kurių AKR šalių lyderių įsipareigojimą demokratinėms vertybėms, kurios dažnai pasireiškia per neliečiamo suvereniteto tradicijos vyravimą;

| 27. | apgailestauja, kad trūko ES stebėjimo grupių per ankstesnius rinkimus, pvz., paskutiniuose Ruandos rinkimuose, ir ragina ateityje padidinti savarankiškų jungtinių AKR ir ES misijų skaičių, derinant abiejų šalių grupių plačią ir įvairią patirtį; pabrėžia didelę papildomą AKR šalių ir ES nacionalinių atstovų bendradarbiavimo naudą per šias misijas; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad trūko ES stebėjimo grupių per ankstesnius rinkimus, pvz., paskutiniuose Ruandos rinkimuose, ir ragina ateityje padidinti savarankiškų jungtinių AKR ir ES misijų skaičių, derinant abiejų šalių grupių plačią ir įvairią patirtį; pabrėžia didelę papildomą AKR šalių ir ES nacionalinių atstovų bendradarbiavimo naudą per šias misijas;

| 28. | apgailestauja, kad korupcija kelia grėsmę demokratijai, taip pat ES viduje; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad korupcija kelia grėsmę demokratijai, taip pat ES viduje;

| 29. | įspėja dėl konstitucinių reformų ar rinkimų tvarkos pakeitimų teisėkūros lygmeniu artėjant rinkimams ir pabrėžia, kad šie pakeitimai gali turėti įtakos balsavimo rezultatams; |
| --- | --- |

29.

įspėja dėl konstitucinių reformų ar rinkimų tvarkos pakeitimų teisėkūros lygmeniu artėjant rinkimams ir pabrėžia, kad šie pakeitimai gali turėti įtakos balsavimo rezultatams;

| 30. | palankiai vertina, kita vertus, vis tvirtesnę kai kurių tautų parlamentų poziciją, išskirtinį Nigerijos parlamento priešinimąsi konstitucijos keitimui dėl trečiosios prezidento kadencijos 2006 m., ir tai pateikia kaip puikų pavyzdį; skatina rengti nuolatines konsultacijas ir svarstyti nacionalinių parlamentų išreikštas pozicijas; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina, kita vertus, vis tvirtesnę kai kurių tautų parlamentų poziciją, išskirtinį Nigerijos parlamento priešinimąsi konstitucijos keitimui dėl trečiosios prezidento kadencijos 2006 m., ir tai pateikia kaip puikų pavyzdį; skatina rengti nuolatines konsultacijas ir svarstyti nacionalinių parlamentų išreikštas pozicijas;

| 31. | palankiai vertina taikius prezidento rinkimus Nigeryje 2011 m. kovo mėn., ir pabrėžia, kad tai yra perėjimo prie demokratijos proceso etapas; taip pat palankiai vertina gerai organizuotą ir taikų referendumą dėl Pietų Sudano nepriklausomybės 2011 m. sausio mėn., nes tai parodė abiejų šalių valią taikiai išspręsti nepriklausomybės klausimą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina taikius prezidento rinkimus Nigeryje 2011 m. kovo mėn., ir pabrėžia, kad tai yra perėjimo prie demokratijos proceso etapas; taip pat palankiai vertina gerai organizuotą ir taikų referendumą dėl Pietų Sudano nepriklausomybės 2011 m. sausio mėn., nes tai parodė abiejų šalių valią taikiai išspręsti nepriklausomybės klausimą;

| 32. | smerkia kadenciją baigiančio Dramblio Kaulo Kranto prezidento Laurent’o Gbagbo atsisakymą pripažinti Nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtus ir Jungtinių Tautų patvirtintus rezultatus; |
| --- | --- |

32.

smerkia kadenciją baigiančio Dramblio Kaulo Kranto prezidento Laurent’o Gbagbo atsisakymą pripažinti Nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtus ir Jungtinių Tautų patvirtintus rezultatus;

| 33. | pritaria piliečių teisei pareikšti savo valią dėl politinių pokyčių per taikias demonstracijas ir remia demokratinių judėjimų atstovų, gyvenančių diktatūros sąlygomis, masines demonstracijas; smerkia bet kokį neproporcingą ginkluotos jėgos naudojimą siekiant pažaboti šias demonstracijas; |
| --- | --- |

33.

pritaria piliečių teisei pareikšti savo valią dėl politinių pokyčių per taikias demonstracijas ir remia demokratinių judėjimų atstovų, gyvenančių diktatūros sąlygomis, masines demonstracijas; smerkia bet kokį neproporcingą ginkluotos jėgos naudojimą siekiant pažaboti šias demonstracijas;

IV.   Konkrečios priemonės

| 34. | palankiai vertina Lisabonos sutarties, kuria praplečiamos Europos Parlamento galios siekiant sustiprinti jo veiksmų demokratinį aspektą, įsigaliojimą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Lisabonos sutarties, kuria praplečiamos Europos Parlamento galios siekiant sustiprinti jo veiksmų demokratinį aspektą, įsigaliojimą;

| 35. | ragina visas šalis ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir apgailestauja, kad minties laisvė ir kultūrinės teisės nėra pakankamai garantuojamos keliose AKR šalyse; skatina bendras ES valstybių narių ir AKR šalių diskusijas šiais klausimais; |
| --- | --- |

35.

ragina visas šalis ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir apgailestauja, kad minties laisvė ir kultūrinės teisės nėra pakankamai garantuojamos keliose AKR šalyse; skatina bendras ES valstybių narių ir AKR šalių diskusijas šiais klausimais;

| 36. | remia ir pripažįsta Afrikos Sąjungos (AS), Karibų bendrijos ir bendrosios rinkos (CARICOM), Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos (COMESA), Tarpvyriausybinės plėtros tarybos (TPT) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) pastangas ir jų veiklos svarbą, ir palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip, pvz., PIANZEA (2); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina taikyti konkrečias priemones, pvz., papildomą rinkimų stebėtojų mokymą TPT ir PAVB sistemoje; |
| --- | --- |

36.

remia ir pripažįsta Afrikos Sąjungos (AS), Karibų bendrijos ir bendrosios rinkos (CARICOM), Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos (COMESA), Tarpvyriausybinės plėtros tarybos (TPT) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) pastangas ir jų veiklos svarbą, ir palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip, pvz., PIANZEA (2); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina taikyti konkrečias priemones, pvz., papildomą rinkimų stebėtojų mokymą TPT ir PAVB sistemoje;

| 37. | pabrėžia, kad reikia stiprinti, pasitelkiant mokymą ir perkvalifikavimą, demokratinėms institucijoms ir įstaigoms (konstituciniam teismui, nepriklausomiems nacionaliniams rinkimų komitetams) išrinktų vadovauti asmenų, kurie dalyvauja vykdant rinkimus, gebėjimus, siekiant supaprastinti, kai įmanoma, įvairius rinkimų proceso veiksmus ir išvengti kliūčių, kurios dažnai sukelia dideles porinkimines krizes; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia stiprinti, pasitelkiant mokymą ir perkvalifikavimą, demokratinėms institucijoms ir įstaigoms (konstituciniam teismui, nepriklausomiems nacionaliniams rinkimų komitetams) išrinktų vadovauti asmenų, kurie dalyvauja vykdant rinkimus, gebėjimus, siekiant supaprastinti, kai įmanoma, įvairius rinkimų proceso veiksmus ir išvengti kliūčių, kurios dažnai sukelia dideles porinkimines krizes;

| 38. | ragina gerinti švietimą apie demokratijos koncepciją AKR ir ES šalyse; įsipareigoja ištirti galimas priemones įgyvendinant JPA veiklą; |
| --- | --- |

38.

ragina gerinti švietimą apie demokratijos koncepciją AKR ir ES šalyse; įsipareigoja ištirti galimas priemones įgyvendinant JPA veiklą;

| 39. | ragina ES ir AKR valstybes nares dėti pastangas, kad būtų dalijamasi geriausia patirtimi konstitucinės teisės srityje, pvz., organizuojant tarpusavio keitimąsi misijomis ekspertų lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

ragina ES ir AKR valstybes nares dėti pastangas, kad būtų dalijamasi geriausia patirtimi konstitucinės teisės srityje, pvz., organizuojant tarpusavio keitimąsi misijomis ekspertų lygmeniu;

| 40. | įsipareigoja toliau stebėti demokratines tendencijas ir dar kartą pabrėžia, kad būtina imtis tinkamų priemonių pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kai ES ar AKR valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų, kaip neseniai įvyko Europos Sąjungos Taryboje sprendžiant Madagaskaro ir Fidžio klausimą; |
| --- | --- |

40.

įsipareigoja toliau stebėti demokratines tendencijas ir dar kartą pabrėžia, kad būtina imtis tinkamų priemonių pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kai ES ar AKR valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų, kaip neseniai įvyko Europos Sąjungos Taryboje sprendžiant Madagaskaro ir Fidžio klausimą;

| 41. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos Komisijai ir visos Afrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

41.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos Komisijai ir visos Afrikos Parlamentui.

REZOLIUCIJA (3)

dėl biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu ir persvarstytą 2005 m. ir 2010 m., ypač į jo 1, 2, 9, 33 ir 61 straipsnius,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 18 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, priimtą 2010 m. rugsėjo 20–22 d. Niujorke vykusiame JT Generalinės Asamblėjos aukščiausio lygio plenariniame posėdyje dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų,

atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Akros veiksmų darbotvarkę,

atsižvelgdama į Europos konsensusą dėl vystymosi,

atsižvelgdama į 2010 m. paskelbtą Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2009-aisiais metinę ataskaitą,

atsižvelgdama į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos žaliąją knygą „ES paramos trečiosioms šalims biudžeto ateitis“,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 9 d. Audito Rūmų parengtą iš aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos metinę ataskaitą (4),

atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 11/2010 „Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse“,

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 15 d. paskelbtą Europos Parlamento Išorės santykių generalinio direktorato teminio skyriaus atliktą tyrimą „Paramos biudžetui stebėsena besivystančiose šalyse: lyginamoji nacionalinių paramos biudžetui besivystančiose šalyse kontrolės mechanizmų analizė“,

atsižvelgdama į savo 2008 m. lapkričio 28 d. Port Morsbyje priimtą rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir oficialios paramos vystymuisi (5),

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.900/11/galutinis),

| A. | kadangi AKR ir ES vystomasis finansinis bendradarbiavimas – tai partnerystė, grindžiama vystymosi strategijomis AKR valstybėse ir tarpusavio teisėmis bei pareigomis užtikrinant pagalbos veiksmingumą ir koordinavimą, |
| --- | --- |

A.

kadangi AKR ir ES vystomasis finansinis bendradarbiavimas – tai partnerystė, grindžiama vystymosi strategijomis AKR valstybėse ir tarpusavio teisėmis bei pareigomis užtikrinant pagalbos veiksmingumą ir koordinavimą,

| B. | kadangi paramos teikėjos ir šalys partnerės pageidauja atsakyti į iškylančius pagalbos veiksmingumo klausimus, kad oficiali parama vystymuisi (OPV) turėtų teigiamą poveikį žmonių gyvenimui naikinant skurdą ir skatinant taiką bei gerovę, |
| --- | --- |

B.

kadangi paramos teikėjos ir šalys partnerės pageidauja atsakyti į iškylančius pagalbos veiksmingumo klausimus, kad oficiali parama vystymuisi (OPV) turėtų teigiamą poveikį žmonių gyvenimui naikinant skurdą ir skatinant taiką bei gerovę,

| C. | kadangi parama biudžetui tampa vis svarbesne pagalbos rūšimi ir kadangi Europos Komisija siekia padidinti paramą biudžetui nuo 25 proc. iš devintojo EPF numatytų skirti lėšų iki beveik 50 proc. iš dešimtojo EPF numatytos skirtos paramos, |
| --- | --- |

C.

kadangi parama biudžetui tampa vis svarbesne pagalbos rūšimi ir kadangi Europos Komisija siekia padidinti paramą biudžetui nuo 25 proc. iš devintojo EPF numatytų skirti lėšų iki beveik 50 proc. iš dešimtojo EPF numatytos skirtos paramos,

| D. | parama biudžetui padėjo padidinti įsipareigojimų lygmenį ir paskirstyti EPF išteklius daugelyje AKR valstybių, |
| --- | --- |

D.

parama biudžetui padėjo padidinti įsipareigojimų lygmenį ir paskirstyti EPF išteklius daugelyje AKR valstybių,

| E. | kadangi 2009 m. parama biudžetui sudarė 28 proc. (2,32 mlrd. EUR) visų ES biudžeto ir EPF įsipareigojimų, ir kadangi bendra parama biudžetui (BPB) siekė 860 mln. EUR ir sudarė 35 proc. visų naujų paramos biudžetui operacijų (visi paramos gavėjai buvo AKR šalys), o sektorinė parama biudžetui (SPB) sudarė 33 proc. naujų paramos biudžetui įsipareigojimų AKR; kadangi ES valstybių narių suteiktos dvišalės paramos biudžetui kryptis ir suma labai skiriasi, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. parama biudžetui sudarė 28 proc. (2,32 mlrd. EUR) visų ES biudžeto ir EPF įsipareigojimų, ir kadangi bendra parama biudžetui (BPB) siekė 860 mln. EUR ir sudarė 35 proc. visų naujų paramos biudžetui operacijų (visi paramos gavėjai buvo AKR šalys), o sektorinė parama biudžetui (SPB) sudarė 33 proc. naujų paramos biudžetui įsipareigojimų AKR; kadangi ES valstybių narių suteiktos dvišalės paramos biudžetui kryptis ir suma labai skiriasi,

| F. | vienas iš paramos biudžetui tikslų – pagerinti politinį teikėjų ir gavėjų dialogą, nes jis vyksta remiantis paramos teikėjo ir gavėjo bendradarbiavimu nustatant ir vertinant prioritetus, ir tai padeda suderinti teikėjų įnašus su šalies poreikiais ir prioritetais siekiant remti šalies skurdo mažinimo strategijas arba sektoriaus strategijas, |
| --- | --- |

F.

vienas iš paramos biudžetui tikslų – pagerinti politinį teikėjų ir gavėjų dialogą, nes jis vyksta remiantis paramos teikėjo ir gavėjo bendradarbiavimu nustatant ir vertinant prioritetus, ir tai padeda suderinti teikėjų įnašus su šalies poreikiais ir prioritetais siekiant remti šalies skurdo mažinimo strategijas arba sektoriaus strategijas,

| G. | kadangi teikiant paramą biudžetui pagal savarankiškumo principą taikomos šalies sistemos (kad nebūtų dvejinamos šalies partnerės sistemos ir institucijos), mėginant padidinti nuspėjamumą ir išvengti nenuoseklumo teikiant pagalbą, taip pat biurokratijos ir sandorių išlaidų tiek pagalbos teikėjams, tiek šalims partnerėms, |
| --- | --- |

G.

kadangi teikiant paramą biudžetui pagal savarankiškumo principą taikomos šalies sistemos (kad nebūtų dvejinamos šalies partnerės sistemos ir institucijos), mėginant padidinti nuspėjamumą ir išvengti nenuoseklumo teikiant pagalbą, taip pat biurokratijos ir sandorių išlaidų tiek pagalbos teikėjams, tiek šalims partnerėms,

| H. | kadangi vis dar reikalingas glaudesnis teikėjų bendradarbiavimas ir kadangi parama biudžetui sudaro sąlygas derinti paramos teikėjų veiksmus, |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dar reikalingas glaudesnis teikėjų bendradarbiavimas ir kadangi parama biudžetui sudaro sąlygas derinti paramos teikėjų veiksmus,

| I. | kadangi parama biudžetui laikoma politiškai opia priemone, tačiau tai yra pagalbos priemonė, kuri negali būti pernelyg užgožiama politinių poreikių, |
| --- | --- |

I.

kadangi parama biudžetui laikoma politiškai opia priemone, tačiau tai yra pagalbos priemonė, kuri negali būti pernelyg užgožiama politinių poreikių,

| J. | kadangi parama biudžetui neturėtų būti teikiama, jeigu nustatoma korupcija, |
| --- | --- |

J.

kadangi parama biudžetui neturėtų būti teikiama, jeigu nustatoma korupcija,

| K. | kadangi parama biudžetui galima stiprinti institucinius pajėgumus ir pagerinti šalies suinteresuotųjų subjektų atskaitomumą ir kontrolę; kadangi jos sėkmę vis dėlto lemia vyriausybių gebėjimas planuoti, vykdyti ir atsiskaityti už savo viešąsias išlaidas; kadangi valdysenai esminę reikšmę turi vidaus poreikiais grindžiama atskaitomybė, |
| --- | --- |

K.

kadangi parama biudžetui galima stiprinti institucinius pajėgumus ir pagerinti šalies suinteresuotųjų subjektų atskaitomumą ir kontrolę; kadangi jos sėkmę vis dėlto lemia vyriausybių gebėjimas planuoti, vykdyti ir atsiskaityti už savo viešąsias išlaidas; kadangi valdysenai esminę reikšmę turi vidaus poreikiais grindžiama atskaitomybė,

| L. | kadangi pilietinė visuomenė turi būti pakankamai įtraukta į paramos biudžetui dialogą, paramos biudžetui programų įgyvendinimą ir biudžeto išlaidų vertinimą, ir kadangi parlamentai turi atlikti svarbų vaidmenį stebėsenos ir vertinimo srityje, taikant ir principą „iš apačios į viršų“, ir principą „iš viršaus į apačią“; kadangi audito institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį kontroliuojant ir audituojant paramą biudžetui, |
| --- | --- |

L.

kadangi pilietinė visuomenė turi būti pakankamai įtraukta į paramos biudžetui dialogą, paramos biudžetui programų įgyvendinimą ir biudžeto išlaidų vertinimą, ir kadangi parlamentai turi atlikti svarbų vaidmenį stebėsenos ir vertinimo srityje, taikant ir principą „iš apačios į viršų“, ir principą „iš viršaus į apačią“; kadangi audito institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį kontroliuojant ir audituojant paramą biudžetui,

| 1. | pabrėžia, kad parama biudžetui, reiškianti finansinę paramą vystymuisi, turėtų būti sutelkta į skurdo mažinimą ir TVT siekimą tvariai didinant viešąsias išlaidas ir gali būti veiksminga tik tuo atveju, jeigu abu partneriai prisiims atsakomybę tikros partnerystės principu; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad parama biudžetui, reiškianti finansinę paramą vystymuisi, turėtų būti sutelkta į skurdo mažinimą ir TVT siekimą tvariai didinant viešąsias išlaidas ir gali būti veiksminga tik tuo atveju, jeigu abu partneriai prisiims atsakomybę tikros partnerystės principu;

| 2. | prašo paramą teikiančių valstybių didinti pagalbą, teikiamą per šalies biudžeto sistemas, 50 proc. pažadėtos sumos, atsižvelgiant į tinkamumo finansuoti kriterijus; ragina Europos Komisiją ir suinteresuotąsias AKR šalis sudaryti TVT grindžiamus susitarimus; |
| --- | --- |

2.

prašo paramą teikiančių valstybių didinti pagalbą, teikiamą per šalies biudžeto sistemas, 50 proc. pažadėtos sumos, atsižvelgiant į tinkamumo finansuoti kriterijus; ragina Europos Komisiją ir suinteresuotąsias AKR šalis sudaryti TVT grindžiamus susitarimus;

| 3. | ragina Komisiją naudoti paramą biudžetui kaip pagrindinę pagalbos rūšį, jeigu laikomasi tinkamumo kriterijų, išdėstytų Kotonu susitarime, ir skatinti nustatyti kolektyvinį ES paramos biudžetui tikslą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją naudoti paramą biudžetui kaip pagrindinę pagalbos rūšį, jeigu laikomasi tinkamumo kriterijų, išdėstytų Kotonu susitarime, ir skatinti nustatyti kolektyvinį ES paramos biudžetui tikslą;

| 4. | ragina Komisiją atlikti šalies lygmens vertinimus dėl galimos paramos biudžetui rizikos ir naudos ir dalytis šiais vertinimais su paramos teikėjais ir gavėjais, sudarant galimybę pasirinkti paramos biudžetui taikymo sritį, mastą, modelį ir vaidmenį bet kurioje šalyje partnerėje; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad didelio masto parama biudžetui gali būti problemiška, jei nėra užtikrintas makroekonominis stabilumas ir elementari fiskalinė drausmė; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją atlikti šalies lygmens vertinimus dėl galimos paramos biudžetui rizikos ir naudos ir dalytis šiais vertinimais su paramos teikėjais ir gavėjais, sudarant galimybę pasirinkti paramos biudžetui taikymo sritį, mastą, modelį ir vaidmenį bet kurioje šalyje partnerėje; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad didelio masto parama biudžetui gali būti problemiška, jei nėra užtikrintas makroekonominis stabilumas ir elementari fiskalinė drausmė;

| 5. | ragina ES taikyti dinamišką ir laipsnišką požiūrį į paramos biudžetui teikimą, kai padėtis šalyse partnerėse gerėja; |
| --- | --- |

5.

ragina ES taikyti dinamišką ir laipsnišką požiūrį į paramos biudžetui teikimą, kai padėtis šalyse partnerėse gerėja;

| 6. | ragina ES plėtoti ir valdyti paramą biudžetui siekiant išnaudoti kitus vienas kitą papildančius pagalbos būdus ir skatinti paramos biudžetui derinimą ir koordinavimą tarp įvairių bendros ir sektorinės paramos biudžetui priemonių; ragina Komisiją išnagrinėti padarinius decentralizuojant dalį paramos biudžetui lėšų; |
| --- | --- |

6.

ragina ES plėtoti ir valdyti paramą biudžetui siekiant išnaudoti kitus vienas kitą papildančius pagalbos būdus ir skatinti paramos biudžetui derinimą ir koordinavimą tarp įvairių bendros ir sektorinės paramos biudžetui priemonių; ragina Komisiją išnagrinėti padarinius decentralizuojant dalį paramos biudžetui lėšų;

| 7. | ragina paramos teikėjus stiprinti koordinavimą ir pagalbos nuspėjamumą ir supaprastinti procedūras; pabrėžia, kad paramos biudžetui teikėjai turėtų būti pasirengę ilgam bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis vadovaujantis politikos suderinamumo vystymosi labui principu; |
| --- | --- |

7.

ragina paramos teikėjus stiprinti koordinavimą ir pagalbos nuspėjamumą ir supaprastinti procedūras; pabrėžia, kad paramos biudžetui teikėjai turėtų būti pasirengę ilgam bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis vadovaujantis politikos suderinamumo vystymosi labui principu;

| 8. | ragina Komisiją išlaikyti savo dinamišką požiūrį į tinkamumo kriterijus; ragina susitarti dėl veiklos rodiklių su AKR šalimis remiantis išsamiu dialogu ir įvertinti rezultatus dėl skurdo panaikinimo ir TVT pasiekimo, taip pat kitose prioritetinėse srityse, dėl kurių bendrai susitarta paramos teikėjų ir gavėjų; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją išlaikyti savo dinamišką požiūrį į tinkamumo kriterijus; ragina susitarti dėl veiklos rodiklių su AKR šalimis remiantis išsamiu dialogu ir įvertinti rezultatus dėl skurdo panaikinimo ir TVT pasiekimo, taip pat kitose prioritetinėse srityse, dėl kurių bendrai susitarta paramos teikėjų ir gavėjų;

| 9. | pabrėžia, kad parama biudžetui neturėtų būti susijusi su politinėmis sąlygomis ir kad politinis dialogas turi būti pagrįstas bendru bendradarbiavimo ir partnerystės lygmeniu, o ne atsižvelgiant į atskiras pagalbos priemones, pvz., paramą biudžetui; tačiau pabrėžia, kad labai svarbus aukšto lygio politinis dialogas siekiant veiksmingai panaudoti paramą biudžetui; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad parama biudžetui neturėtų būti susijusi su politinėmis sąlygomis ir kad politinis dialogas turi būti pagrįstas bendru bendradarbiavimo ir partnerystės lygmeniu, o ne atsižvelgiant į atskiras pagalbos priemones, pvz., paramą biudžetui; tačiau pabrėžia, kad labai svarbus aukšto lygio politinis dialogas siekiant veiksmingai panaudoti paramą biudžetui;

| 10. | ragina ES sistemingai didinti parlamentinę paramos biudžetui priežiūrą remiantis politiniu dialogu; primena, kad paramos įtraukimas į biudžetus – labai svarbus žingsnis didinant parlamentinę pagalbos naudojimo priežiūrą; ragina pagalbą gaunančių šalių vyriausybes teikti savo parlamentams informaciją, kuri reikalinga siekiant, kad vykdomoji valdžia būtų atskaitinga, ir ragina parlamentarus pasinaudoti savo turimomis galiomis; |
| --- | --- |

10.

ragina ES sistemingai didinti parlamentinę paramos biudžetui priežiūrą remiantis politiniu dialogu; primena, kad paramos įtraukimas į biudžetus – labai svarbus žingsnis didinant parlamentinę pagalbos naudojimo priežiūrą; ragina pagalbą gaunančių šalių vyriausybes teikti savo parlamentams informaciją, kuri reikalinga siekiant, kad vykdomoji valdžia būtų atskaitinga, ir ragina parlamentarus pasinaudoti savo turimomis galiomis;

| 11. | ragina šalis partneres pagrįsti paramą biudžetui patikimais, išsamiais nacionaliniais skurdo mažinimo planais, o šalis gavėjas naudoti lėšas tam, kad būtų pagerintas visuotinis prieinamumas prie pagrindinių viešųjų paslaugų ir mažinamas skurdo paplitimas; |
| --- | --- |

11.

ragina šalis partneres pagrįsti paramą biudžetui patikimais, išsamiais nacionaliniais skurdo mažinimo planais, o šalis gavėjas naudoti lėšas tam, kad būtų pagerintas visuotinis prieinamumas prie pagrindinių viešųjų paslaugų ir mažinamas skurdo paplitimas;

| 12. | skatina didinti pajėgumus visose ministerijose siekiant užtikrinti didesnių galių suteikimą neturtingiausiems žmonėms ir padidinti strateginių išlaidų veiksmingumą, iš esmės sveikatos apsaugos, švietimo, užimtumo, žemės ūkio ir infrastruktūros srityse; |
| --- | --- |

12.

skatina didinti pajėgumus visose ministerijose siekiant užtikrinti didesnių galių suteikimą neturtingiausiems žmonėms ir padidinti strateginių išlaidų veiksmingumą, iš esmės sveikatos apsaugos, švietimo, užimtumo, žemės ūkio ir infrastruktūros srityse;

| 13. | ragina ES taikyti lyčių integravimo aspektą naudojant pagal lytį išskaidytus rodiklius, o šalims partnerėms įtraukti lyčių aspektą į biudžeto procesą ir skatinti dialogą su moterų organizacijomis; |
| --- | --- |

13.

ragina ES taikyti lyčių integravimo aspektą naudojant pagal lytį išskaidytus rodiklius, o šalims partnerėms įtraukti lyčių aspektą į biudžeto procesą ir skatinti dialogą su moterų organizacijomis;

| 14. | pabrėžia, kad parama biudžetui neturėtų būti susijusi su ekonominėmis sąlygomis, nes tai gali trukdyti AKR šalių vystymosi procesui; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad parama biudžetui neturėtų būti susijusi su ekonominėmis sąlygomis, nes tai gali trukdyti AKR šalių vystymosi procesui;

| 15. | primena, kad sistemingas viešųjų finansų stiprinimas – svarbi plataus masto kovos su korupcija strategijos dalis, todėl reikalinga nuolatinė kontrolė paramą gaunančiose šalyse; |
| --- | --- |

15.

primena, kad sistemingas viešųjų finansų stiprinimas – svarbi plataus masto kovos su korupcija strategijos dalis, todėl reikalinga nuolatinė kontrolė paramą gaunančiose šalyse;

| 16. | ragina paramos teikėjų ir gavėjų vyriausybes dėmesį sutelkti į tai, kad būtų užtikrintas visiškas biudžeto skaidrumas ir atskaitomybė, nes tai yra esminiai dalykai siekiant geros ekonomikos ir politinės valdysenos; pabrėžia, kad reikia nuosekliai bendradarbiauti su valstybių narių nacionaliniais parlamentais, vietos valdžia ir nevalstybinėmis organizacijomis ir didinti parlamentų ir audito institucijų pajėgumus siekiant pagerinti vidaus atskaitomybę, viešųjų finansų valdymo sistemas ir stebėsenos mechanizmus; |
| --- | --- |

16.

ragina paramos teikėjų ir gavėjų vyriausybes dėmesį sutelkti į tai, kad būtų užtikrintas visiškas biudžeto skaidrumas ir atskaitomybė, nes tai yra esminiai dalykai siekiant geros ekonomikos ir politinės valdysenos; pabrėžia, kad reikia nuosekliai bendradarbiauti su valstybių narių nacionaliniais parlamentais, vietos valdžia ir nevalstybinėmis organizacijomis ir didinti parlamentų ir audito institucijų pajėgumus siekiant pagerinti vidaus atskaitomybę, viešųjų finansų valdymo sistemas ir stebėsenos mechanizmus;

| 17. | ragina paramą teikiančias ir gaunančias šalis naudoti paramą biudžetui kartu su priemonėmis, kuriomis stiprinamos viešųjų finansų valdymo sistemos ir audito institucijų gebėjimai, gerinti parlamentų pajėgumų didinimą ir remti nevalstybinius dalyvius; ragina AKR šalis ir Komisiją įgyvendinti, atsižvelgiant į AKR šalių vidaus ir regioninės strategijos dokumentų laikotarpio vidurio peržiūrą pagal 10-ąjį EPF, AKR šalių vidaus programą remiant gebėjimų stiprinimą suinteresuotosiose AKR šalyse per tarpusavio mokymąsi ir paramos programą, kad būtų pagerintas valstybės finansų valdymas, kuris būtinas sparčioms ir plačių užmojų reformoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

17.

ragina paramą teikiančias ir gaunančias šalis naudoti paramą biudžetui kartu su priemonėmis, kuriomis stiprinamos viešųjų finansų valdymo sistemos ir audito institucijų gebėjimai, gerinti parlamentų pajėgumų didinimą ir remti nevalstybinius dalyvius; ragina AKR šalis ir Komisiją įgyvendinti, atsižvelgiant į AKR šalių vidaus ir regioninės strategijos dokumentų laikotarpio vidurio peržiūrą pagal 10-ąjį EPF, AKR šalių vidaus programą remiant gebėjimų stiprinimą suinteresuotosiose AKR šalyse per tarpusavio mokymąsi ir paramos programą, kad būtų pagerintas valstybės finansų valdymas, kuris būtinas sparčioms ir plačių užmojų reformoms įgyvendinti;

| 18. | pabrėžia, kad teikiant daugiau informacijos apie paramą biudžetui paramos teikėjų ir partnerių šalyse bus padidintas skaidrumas ir atskaitomybė, taip pat prisidėta prie šios priemonės veiksmingumo gerinimo; ragina sistemingai atlikti vertinimo tyrimus siekiant nustatyti galimus trūkumus ir tuo pagerinti įgyvendinimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad teikiant daugiau informacijos apie paramą biudžetui paramos teikėjų ir partnerių šalyse bus padidintas skaidrumas ir atskaitomybė, taip pat prisidėta prie šios priemonės veiksmingumo gerinimo; ragina sistemingai atlikti vertinimo tyrimus siekiant nustatyti galimus trūkumus ir tuo pagerinti įgyvendinimą;

| 19. | rekomenduoja, kad partneriai kuo labiau standartizuotų paramos biudžetui vertinimo kriterijus, siekiant užtikrinti geresnę stebėseną ir šios pagalbos rūšies vertinimą; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja, kad partneriai kuo labiau standartizuotų paramos biudžetui vertinimo kriterijus, siekiant užtikrinti geresnę stebėseną ir šios pagalbos rūšies vertinimą;

| 20. | ragina Komisiją, ES Tarybą ir ES valstybes nares skirti pakankamai lėšų 11-ajam EPF, remiantis 10-ojo EPF ištekliais, laikantis savo įsipareigojimų 0,7 proc. savo BNP skirti OPV iki 2015 m. ir atsižvelgiant į naujų įsipareigojimų, dėl kurių neseniai susitarta antrą kartą persvarsčius Kotonu susitarimą, finansavimo poreikį; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją, ES Tarybą ir ES valstybes nares skirti pakankamai lėšų 11-ajam EPF, remiantis 10-ojo EPF ištekliais, laikantis savo įsipareigojimų 0,7 proc. savo BNP skirti OPV iki 2015 m. ir atsižvelgiant į naujų įsipareigojimų, dėl kurių neseniai susitarta antrą kartą persvarsčius Kotonu susitarimą, finansavimo poreikį;

| 21. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui, AKR ir ES valstybių narių nacionaliniams ir regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

21.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui, AKR ir ES valstybių narių nacionaliniams ir regioniniams parlamentams.

REZOLIUCIJA (6)

dėl vandens taršos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/292 „Žmogaus teisė į vandenį ir tinkamas sanitarines sąlygas“,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 15/9 „Žmogaus teisė ir galimybė turėti prieigą prie saugaus geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių“,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai, ypač į septintąjį tikslą,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos mėn. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimo,

atsižvelgdama į 2010 m. sausio mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) pranešimą „Siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pasiekus pusiaukelę“,

atsižvelgdama į JTVP, Jungtinių Tautų gyventojų fondo (JTGF), Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) ir Pasaulio maisto programos (PMP) 2010 m. sausio mėn. paskelbtą pranešimą „Stocktaking on the Millennium Development Goals“ (liet. „Tūkstantmečio vystymosi tikslų apžvalga“),

atsižvelgdama į JTVP Žmogaus socialinės raidos 2006 m. ataskaitą „Daugiau nei stygius: galia, skurdas ir pasaulinė vandens krizė“,

atsižvelgdama į „UN-Water“ 2010 m. metinę ataskaitą „Visuotinis metinis sanitarijos sąlygų ir geriamojo vandens vertinimas (angl. GLAAS)“,

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo mėn. UNICEF paskelbtą pranešimą „Progress for children – Achieving the MDGs with equity“ (liet. „Pažanga vaikų labui. Lygybė siekiant TVT“),

atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 21 d. Europos Komisijos paskelbtą „Dvylikos punktų ES veiksmų planą Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti“,

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo 20–22 d. Niujorke vykusį JT Generalinės Asamblėjos aukščiausiojo lygio plenarinį posėdį dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų,

atsižvelgdama į Didžiojo aštuoneto (G-8) Vandens išteklių veiksmų planą, priimtą Eviane 2003 m., ir vėlesnes su juo susijusias ataskaitas,

atsižvelgdama į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) vertinimo ataskaitas, paskelbtas 1990 m., 1995 m. 2001 m. ir 2007 m.,

atsižvelgdama į rezoliuciją dėl vandens besivystančiose šalyse, priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose),

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.915/11/galutinis),

| A. | kadangi JT Generalinė Asamblėja ir Žmogaus teisių taryba pripažino, kad galimybė gauti švaraus geriamojo vandens ir sanitarinių priemonių yra pagrindinė teisė, |
| --- | --- |

A.

kadangi JT Generalinė Asamblėja ir Žmogaus teisių taryba pripažino, kad galimybė gauti švaraus geriamojo vandens ir sanitarinių priemonių yra pagrindinė teisė,

| B. | kadangi vanduo – būtinas gyvybės ir sveikatos šaltinis ir viešoji gėrybė, ne tik prekė, ir kadangi visuomenė ir atskiri asmenys atsakingi už tausų jo naudojimą, nors galimybė gauti vandens yra pagrindinė teisė, |
| --- | --- |

B.

kadangi vanduo – būtinas gyvybės ir sveikatos šaltinis ir viešoji gėrybė, ne tik prekė, ir kadangi visuomenė ir atskiri asmenys atsakingi už tausų jo naudojimą, nors galimybė gauti vandens yra pagrindinė teisė,

| C. | kadangi TVT 7 tikslas apima konkretų tikslą iki 2015 m. perpus sumažinti žmonių, neturinčių galimybės gauti švaraus geriamojo vandens ir neturinčių pagrindinių sanitarijos sąlygų, skaičių; kadangi, nepaisant visos pasiektos pažangos, Afrikoje į pietus nuo Sacharos dabartinėmis sąlygomis nebus pasiektas šis Tūkstantmečio vystymosi tikslas; kadangi geriamojo vandens tiekimas ir sanitarinės sąlygos toliau kelia problemų, visų pirma už miestų ribų esančiose vietovėse, |
| --- | --- |

C.

kadangi TVT 7 tikslas apima konkretų tikslą iki 2015 m. perpus sumažinti žmonių, neturinčių galimybės gauti švaraus geriamojo vandens ir neturinčių pagrindinių sanitarijos sąlygų, skaičių; kadangi, nepaisant visos pasiektos pažangos, Afrikoje į pietus nuo Sacharos dabartinėmis sąlygomis nebus pasiektas šis Tūkstantmečio vystymosi tikslas; kadangi geriamojo vandens tiekimas ir sanitarinės sąlygos toliau kelia problemų, visų pirma už miestų ribų esančiose vietovėse,

| D. | kadangi pagal naujausius JT duomenis beveik 900 mln. žmonių visame pasaulyje šiandien neturi švaraus geriamojo vandens, 2,6 mlrd. žmonių neturi galimybių naudotis pagrindinėmis sanitarinėmis priemonėmis, o užterštas vanduo – antra dažniausia kūdikių mirtingumo pasaulyje priežastis, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal naujausius JT duomenis beveik 900 mln. žmonių visame pasaulyje šiandien neturi švaraus geriamojo vandens, 2,6 mlrd. žmonių neturi galimybių naudotis pagrindinėmis sanitarinėmis priemonėmis, o užterštas vanduo – antra dažniausia kūdikių mirtingumo pasaulyje priežastis,

| E. | kadangi siekiant TVT 7 tikslo būtų sukurta 322 mln. papildomų darbo dienų, o sveikatos sektoriuje būtų sutaupyta 7 mlrd. JAV dolerių per metus; kadangi kiekvieno dolerio, investuoto į sanitarinių sąlygų užtikrinimą ir švarų geriamąjį vandenį, grąža ekonominio vystymosi atžvilgiu yra nuo 3 iki 30 JAV dolerių, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant TVT 7 tikslo būtų sukurta 322 mln. papildomų darbo dienų, o sveikatos sektoriuje būtų sutaupyta 7 mlrd. JAV dolerių per metus; kadangi kiekvieno dolerio, investuoto į sanitarinių sąlygų užtikrinimą ir švarų geriamąjį vandenį, grąža ekonominio vystymosi atžvilgiu yra nuo 3 iki 30 JAV dolerių,

| F. | kadangi pirmiausia moterys ir mergaitės, atsakingos už vandens surinkimą ir rūpinimąsi ligoniais, kenčia nuo švaraus geriamojo vandens trūkumo, ir kadangi švarus vanduo labai svarbus gimdyvių sveikatai; kadangi atstumai, kuriuos reikia įveikti siekiant gauti švaraus vandens, ir sanitarinių priemonių trūkumas mokyklose turi neigiamą poveikį galimybėms įgyti išsilavinimą, visų pirma mergaitėms, |
| --- | --- |

F.

kadangi pirmiausia moterys ir mergaitės, atsakingos už vandens surinkimą ir rūpinimąsi ligoniais, kenčia nuo švaraus geriamojo vandens trūkumo, ir kadangi švarus vanduo labai svarbus gimdyvių sveikatai; kadangi atstumai, kuriuos reikia įveikti siekiant gauti švaraus vandens, ir sanitarinių priemonių trūkumas mokyklose turi neigiamą poveikį galimybėms įgyti išsilavinimą, visų pirma mergaitėms,

| G. | kadangi ES valstybės narės – pagrindinės paramos teikėjos vandens sektoriuje ir gali remtis turtinga patirtimi tarptautinio vystomojo bendradarbiavimo ir vandens išteklių valdymo srityse, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES valstybės narės – pagrindinės paramos teikėjos vandens sektoriuje ir gali remtis turtinga patirtimi tarptautinio vystomojo bendradarbiavimo ir vandens išteklių valdymo srityse,

| H. | kadangi ES vandens iniciatyva, pradėta Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl darnaus vystymosi, vykusiame 2002 m. rugsėjo mėn. Johanesburge, buvo parengta kaip integruotas požiūris į vandens išteklių valdymą siekiant įgyvendinti TVT ir darnaus vystymosi tikslus dėl geriamojo vandens ir sanitarinių sąlygų, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES vandens iniciatyva, pradėta Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl darnaus vystymosi, vykusiame 2002 m. rugsėjo mėn. Johanesburge, buvo parengta kaip integruotas požiūris į vandens išteklių valdymą siekiant įgyvendinti TVT ir darnaus vystymosi tikslus dėl geriamojo vandens ir sanitarinių sąlygų,

| I. | kadangi 70 proc. neapdorotų pramoninių atliekų besivystančiose šalyse šalinama į vandenį, teršiant vandens atsargas, |
| --- | --- |

I.

kadangi 70 proc. neapdorotų pramoninių atliekų besivystančiose šalyse šalinama į vandenį, teršiant vandens atsargas,

| J. | kadangi dėl upių vagų ilgio ir susijusių vandens sistemų vandens taršos problema – tarptautinis klausimas, kuriam spręsti reikalingi bendri veiksmai, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl upių vagų ilgio ir susijusių vandens sistemų vandens taršos problema – tarptautinis klausimas, kuriam spręsti reikalingi bendri veiksmai,

| K. | kadangi 2002 m. ES priėmė Vandens pagrindų direktyvą, siekdama racionalizuoti savo požiūrį į su vandeniu susijusius klausimus ir sukurti bendrą pareigą saugoti aplinką, taip pat būtiniausius visų paviršinių vandenų standartus, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2002 m. ES priėmė Vandens pagrindų direktyvą, siekdama racionalizuoti savo požiūrį į su vandeniu susijusius klausimus ir sukurti bendrą pareigą saugoti aplinką, taip pat būtiniausius visų paviršinių vandenų standartus,

| L. | kadangi klimato kaita daro įtaką galimybei turėti švaraus vandens ir tinkamas sanitarines sąlygas, o 2007 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ataskaitoje padaryta išvada, kad klimato kaita pasieks didžiulį mastą iki 2050 m., |
| --- | --- |

L.

kadangi klimato kaita daro įtaką galimybei turėti švaraus vandens ir tinkamas sanitarines sąlygas, o 2007 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ataskaitoje padaryta išvada, kad klimato kaita pasieks didžiulį mastą iki 2050 m.,

| 1. | laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į vandens kaip gyvybiškai svarbaus ištekliaus svarbą, galimybė gauti švaraus vandens – pagrindinė žmogaus teisė, kuri turi būti garantuota, visų pirma ruošiant maistą ir užtikrinant maisto higieną; priduria, kad galimybė gauti vandens labai svarbi ir gamybai; mano, kad galimybė gauti vandens turi būti žmogaus raidos rodiklis; |
| --- | --- |

1.

laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į vandens kaip gyvybiškai svarbaus ištekliaus svarbą, galimybė gauti švaraus vandens – pagrindinė žmogaus teisė, kuri turi būti garantuota, visų pirma ruošiant maistą ir užtikrinant maisto higieną; priduria, kad galimybė gauti vandens labai svarbi ir gamybai; mano, kad galimybė gauti vandens turi būti žmogaus raidos rodiklis;

| 2. | pažymi, kad vandens taršos prevencija turi didesnę ekonominę reikšmę negu bet koks vandens valymo ir gryninimo būdas po buitinio ar kitokio naudojimo; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad vandens taršos prevencija turi didesnę ekonominę reikšmę negu bet koks vandens valymo ir gryninimo būdas po buitinio ar kitokio naudojimo;

| 3. | pabrėžia, kad vandens ir vandens taršos problema – visas sritis apimantis klausimas ir turėtų būti sprendžiama taikant daugialypį ir daugiašalį požiūrį, kuris apima ekonominį gyvybingumą, socialinį solidarumą, užimtumo apsaugą, ekologinę atsakomybę, atsargumo principą ir racionalų naudojimą, kad nekiltų pavojaus būsimų kartų poreikiams; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vandens ir vandens taršos problema – visas sritis apimantis klausimas ir turėtų būti sprendžiama taikant daugialypį ir daugiašalį požiūrį, kuris apima ekonominį gyvybingumą, socialinį solidarumą, užimtumo apsaugą, ekologinę atsakomybę, atsargumo principą ir racionalų naudojimą, kad nekiltų pavojaus būsimų kartų poreikiams;

| 4. | mano, kad bet kokios investicijos į vandens infrastruktūrą ir paslaugas veikia kaip vystymosi veiksnys, nes pagerinus vandens tiekimo paslaugas bus sukurtos darbo vietos bendruomenėms, atsiras laiko kitai gamybinei veiklai vykdyti ir bus skatinamas socialinis aspektas vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

4.

mano, kad bet kokios investicijos į vandens infrastruktūrą ir paslaugas veikia kaip vystymosi veiksnys, nes pagerinus vandens tiekimo paslaugas bus sukurtos darbo vietos bendruomenėms, atsiras laiko kitai gamybinei veiklai vykdyti ir bus skatinamas socialinis aspektas vietos lygmeniu;

| 5. | pabrėžia institucijų ir vietos gyventojų dialogo svarbą visame sprendimų priėmimo procese, susijusiame su vandens ištekliais, siekiant palengvinti visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, patenkinti tikruosius vartotojų poreikius ir pasirinkti sprendimus, kuriuose atsižvelgiama į klimatą, aplinką ir įgūdžius, pritaikomus įrengiant ir prižiūrint geriamojo vandens tiekimo sistemas; pabrėžia, kad būtina taikyti tinkamą komunikacijos strategiją, švietimo ir informacijos apie švaraus vandens svarbą skatinimo priemones; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia institucijų ir vietos gyventojų dialogo svarbą visame sprendimų priėmimo procese, susijusiame su vandens ištekliais, siekiant palengvinti visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, patenkinti tikruosius vartotojų poreikius ir pasirinkti sprendimus, kuriuose atsižvelgiama į klimatą, aplinką ir įgūdžius, pritaikomus įrengiant ir prižiūrint geriamojo vandens tiekimo sistemas; pabrėžia, kad būtina taikyti tinkamą komunikacijos strategiją, švietimo ir informacijos apie švaraus vandens svarbą skatinimo priemones;

| 6. | pabrėžia labai mažų ir mažų projektų finansavimo svarbą, kad būtų pasiektas darnus vietos sąlygų pagerinimas, ir pažymi, kad reikia geresnės informacijos apie galimus paramos šaltinius; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia labai mažų ir mažų projektų finansavimo svarbą, kad būtų pasiektas darnus vietos sąlygų pagerinimas, ir pažymi, kad reikia geresnės informacijos apie galimus paramos šaltinius;

| 7. | pabrėžia, kad būtina tinkama teisės aktų sistema, kuria būtų užtikrinta galimybė gauti vandens, įskaitant geriamąjį vandenį, jo kokybė ir atsakingas naudojimas; rekomenduoja įgyvendinti principą „teršėjas moka“; primena, kad teisės aktų dėl geriamojo vandens apsaugos priėmimas turi būti vyriausybių prioritetas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina tinkama teisės aktų sistema, kuria būtų užtikrinta galimybė gauti vandens, įskaitant geriamąjį vandenį, jo kokybė ir atsakingas naudojimas; rekomenduoja įgyvendinti principą „teršėjas moka“; primena, kad teisės aktų dėl geriamojo vandens apsaugos priėmimas turi būti vyriausybių prioritetas;

Nuotekų tarša

| 8. | pabrėžia, kad saugi galimybė gauti švaraus vandens, tinkamas užteršto vandens šalinimas ir sanitarinės priemonės – svarbios prielaidos visuomenės sveikatai užtikrinti, nes taip galima sumažinti mirtingumą nuo ligų, susijusių su vandens kokybe, visų pirma vaikų; pažymi, kad Jungtinės Tautos pripažino teisę į sanitarines sąlygas kaip žmogaus teisę, kuri turi būti užtikrinta vienodomis sąlygomis kaip ir teisė gauti švaraus geriamojo vandens; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad saugi galimybė gauti švaraus vandens, tinkamas užteršto vandens šalinimas ir sanitarinės priemonės – svarbios prielaidos visuomenės sveikatai užtikrinti, nes taip galima sumažinti mirtingumą nuo ligų, susijusių su vandens kokybe, visų pirma vaikų; pažymi, kad Jungtinės Tautos pripažino teisę į sanitarines sąlygas kaip žmogaus teisę, kuri turi būti užtikrinta vienodomis sąlygomis kaip ir teisė gauti švaraus geriamojo vandens;

| 9. | tačiau pabrėžia, kad platus saugios galimybės gauti geriamojo vandens užtikrinimas tiekiant geriamąjį vandenį tinklais ir šalinant nuotekas per tinklus yra brangus ir daugeliui AKR šalių bus našta dėl ribotų finansinių pajėgumų; primena, kad vis tiek tai turėtų būti vienas iš valdžios institucijų prioritetų; rekomenduoja dažniau naudoti gręžinius kaimuose ir skurdžiuose miestuose, kuriuose itin sparčiai daugėja gyventojų, taip pat priimti naujoviškus sprendimus, pvz., naudoti chloro tabletes kovojant su tokiomis ligomis kaip cholera, kurias sukelia vis dažnesni potvyniai; |
| --- | --- |

9.

tačiau pabrėžia, kad platus saugios galimybės gauti geriamojo vandens užtikrinimas tiekiant geriamąjį vandenį tinklais ir šalinant nuotekas per tinklus yra brangus ir daugeliui AKR šalių bus našta dėl ribotų finansinių pajėgumų; primena, kad vis tiek tai turėtų būti vienas iš valdžios institucijų prioritetų; rekomenduoja dažniau naudoti gręžinius kaimuose ir skurdžiuose miestuose, kuriuose itin sparčiai daugėja gyventojų, taip pat priimti naujoviškus sprendimus, pvz., naudoti chloro tabletes kovojant su tokiomis ligomis kaip cholera, kurias sukelia vis dažnesni potvyniai;

| 10. | pabrėžia, kad būtina išvengti vandens eikvojimo ten, kur yra vandens trūkumo rizika ir optimaliai naudoti vandenį, visų pirma jį naudojant pakartotinai, turint omenyje įvairią vandens paskirtį ir puoselėjant vartotojų atsakomybės jausmą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad būtina išvengti vandens eikvojimo ten, kur yra vandens trūkumo rizika ir optimaliai naudoti vandenį, visų pirma jį naudojant pakartotinai, turint omenyje įvairią vandens paskirtį ir puoselėjant vartotojų atsakomybės jausmą;

| 11. | mano, kad turi būti skatinami naujoviški vandens ciklo naudojimo metodai, pvz., alternatyvios technologijos, pritaikytos vietinei padėčiai ir organinių medžiagų kaip trąšų naudojimas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad turi būti skatinami naujoviški vandens ciklo naudojimo metodai, pvz., alternatyvios technologijos, pritaikytos vietinei padėčiai ir organinių medžiagų kaip trąšų naudojimas;

| 12. | pabrėžia, kad tinkamas švaraus vandens tiekimas gali būti užtikrintas tik taikant ilgalaikius strateginius planus ir kad šiam tikslui pasiekti turi būti taikomos pigiausios ir naujoviškiausios, veiksmingos ir tvarios nuotekų apdorojimo technologijos, prireikus, taikant technologijų perkėlimą, nepamirštant aplinkos apsaugos aspekto ir atsižvelgiant į vietos padėtį, pasitarus su vietos gyventojais; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad tinkamas švaraus vandens tiekimas gali būti užtikrintas tik taikant ilgalaikius strateginius planus ir kad šiam tikslui pasiekti turi būti taikomos pigiausios ir naujoviškiausios, veiksmingos ir tvarios nuotekų apdorojimo technologijos, prireikus, taikant technologijų perkėlimą, nepamirštant aplinkos apsaugos aspekto ir atsižvelgiant į vietos padėtį, pasitarus su vietos gyventojais;

| 13. | pabrėžia AKR ir ES antrosios vandens infrastruktūros priemonės svarbą ir remia pagal ją įgyvendinamus projektus, kuriems skirta 200 mln. EUR iš 10-ojo Europos plėtros fondo, užtikrinant vandens tiekimą ir pagrindines sanitarines sąlygas nepalankiausias sąlygas turinčių gyventojų grupėms, padedant gerinti vandens išteklių valdymą ir tvarkymą ir prisidedant prie tvarios vandens infrastruktūros plėtros ir priežiūros; tačiau primena, kad bet koks sprendimas šiuo klausimu turi būti priimtas kuo labiau atsižvelgiant į minėtų asmenų grupes; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia AKR ir ES antrosios vandens infrastruktūros priemonės svarbą ir remia pagal ją įgyvendinamus projektus, kuriems skirta 200 mln. EUR iš 10-ojo Europos plėtros fondo, užtikrinant vandens tiekimą ir pagrindines sanitarines sąlygas nepalankiausias sąlygas turinčių gyventojų grupėms, padedant gerinti vandens išteklių valdymą ir tvarkymą ir prisidedant prie tvarios vandens infrastruktūros plėtros ir priežiūros; tačiau primena, kad bet koks sprendimas šiuo klausimu turi būti priimtas kuo labiau atsižvelgiant į minėtų asmenų grupes;

Pramonės ir žemės ūkio tarša

| 14. | atkreipia dėmesį į didėjančią žemės ūkio gamybos, kasybos, pramonės gamybos, elektros energijos, miškininkystės ir kitokią ekonominę veiklą AKR šalyse, kurią vykdant keičiasi cheminės, biologinės ir fizinės vandens savybės, o tokie pokyčiai gali kelti grėsmę žmonių sveikatai, ekologinėms sistemoms ir biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į didėjančią žemės ūkio gamybos, kasybos, pramonės gamybos, elektros energijos, miškininkystės ir kitokią ekonominę veiklą AKR šalyse, kurią vykdant keičiasi cheminės, biologinės ir fizinės vandens savybės, o tokie pokyčiai gali kelti grėsmę žmonių sveikatai, ekologinėms sistemoms ir biologinei įvairovei;

| 15. | ragina AKR šalis ir ES valstybes nares kovoti su upių užterštumu nuodingais chemikalais ir sunkiaisiais metalais, kurie yra pagrindinis vandens taršos šaltinis ES šalyse, taip pat kai kuriose AKR šalyse; prašo imtis visų galimų priemonių, kad būtų užkirstas pramonės, miškų kirtimo, kasybos, cheminių medžiagų gamybos ir plataus pesticidų naudojimo žemės ūkyje ir sodininkystėje poveikis vandens kokybei ir grynumui, laikantis atsargumo principo; ragina nustatyti standartus ir atlikti tyrimus didesnės rizikos vietovėse, taip pat taikyti baudas teršėjams siekiant kovoti su paviršinių vandenų (upių, ežerų, tvenkinių) tarša ir naudoti vandens taršos trąšomis, pesticidais, nuodingais chemikalais ir sunkiaisiais metalais lenteles; |
| --- | --- |

15.

ragina AKR šalis ir ES valstybes nares kovoti su upių užterštumu nuodingais chemikalais ir sunkiaisiais metalais, kurie yra pagrindinis vandens taršos šaltinis ES šalyse, taip pat kai kuriose AKR šalyse; prašo imtis visų galimų priemonių, kad būtų užkirstas pramonės, miškų kirtimo, kasybos, cheminių medžiagų gamybos ir plataus pesticidų naudojimo žemės ūkyje ir sodininkystėje poveikis vandens kokybei ir grynumui, laikantis atsargumo principo; ragina nustatyti standartus ir atlikti tyrimus didesnės rizikos vietovėse, taip pat taikyti baudas teršėjams siekiant kovoti su paviršinių vandenų (upių, ežerų, tvenkinių) tarša ir naudoti vandens taršos trąšomis, pesticidais, nuodingais chemikalais ir sunkiaisiais metalais lenteles;

Klimato kaita ir demografiniai pokyčiai

| 16. | pabrėžia, kad reikia toliau tirti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus ir klimato kaitos sąsajas, ir visų pirma galimą jų poveikį prieinamumui prie tokių svarbiausių gamtos išteklių kaip švarus geriamasis vanduo ir pakrančių vandenys; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikia toliau tirti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus ir klimato kaitos sąsajas, ir visų pirma galimą jų poveikį prieinamumui prie tokių svarbiausių gamtos išteklių kaip švarus geriamasis vanduo ir pakrančių vandenys;

| 17. | atkreipia dėmesį į vis didėjančią urbanizaciją AKR šalyse, kuri sukelia didelių su infrastruktūra susijusių investicijų poreikį siekiant užtikrinti vandens tiekimo ir nuotekų valymo poreikį, todėl skatina investicijas į pakartotinį vandens naudojimą, kad būtų taupomas vanduo ir kartu energija; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į vis didėjančią urbanizaciją AKR šalyse, kuri sukelia didelių su infrastruktūra susijusių investicijų poreikį siekiant užtikrinti vandens tiekimo ir nuotekų valymo poreikį, todėl skatina investicijas į pakartotinį vandens naudojimą, kad būtų taupomas vanduo ir kartu energija;

| 18. | ragina tarptautinę bendruomenę pripažinti tropinių miškų apsaugos svarbą ir pradėti spręsti šį klausimą kaip prioritetinį raginant visas suinteresuotąsias šalis, įskaitant besivystančias šalis, vykdyti pagal Kopenhagos susitarimą prisiimtus įsipareigojimus mažinti klimato kaitą ir perkelti švarias technologijas, kad būtų išsaugoti planetos vandens ištekliai ir kovojama su klimato kaita, taip pat apribojimus, kuriuos ji gali taikyti geriamojo vandens ištekliams; |
| --- | --- |

18.

ragina tarptautinę bendruomenę pripažinti tropinių miškų apsaugos svarbą ir pradėti spręsti šį klausimą kaip prioritetinį raginant visas suinteresuotąsias šalis, įskaitant besivystančias šalis, vykdyti pagal Kopenhagos susitarimą prisiimtus įsipareigojimus mažinti klimato kaitą ir perkelti švarias technologijas, kad būtų išsaugoti planetos vandens ištekliai ir kovojama su klimato kaita, taip pat apribojimus, kuriuos ji gali taikyti geriamojo vandens ištekliams;

| 19. | ragina Europos Komisiją perduoti geriausią teisėkūros ir technologinę vandens apsaugos patirtį AKR šalims ir sukurti interneto platformą, kurioje būtų kaupiami geriausios patirties vandens apsaugos srityje pavyzdžiai; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Komisiją perduoti geriausią teisėkūros ir technologinę vandens apsaugos patirtį AKR šalims ir sukurti interneto platformą, kurioje būtų kaupiami geriausios patirties vandens apsaugos srityje pavyzdžiai;

| 20. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

20.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir Afrikos Sąjungai.

REZOLIUCIJA (7)

dėl padėties Dramblio Kaulo Krante

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas ir Afrikos Sąjungos, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (angl. ECOWAS) ir Europos Sąjungos deklaracijas ir sprendimus dėl Dramblio Kaulo Kranto,

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją, kuria įsteigiama tarptautinė tiriamoji komisija, kurios užduotis – ištirti po prezidento rinkimų, vykusių 2010 m. lapkričio mėn., padarytus žmogaus teisių pažeidimus Dramblio Kaulo Krante,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 1 d. Dramblio Kaulo Kranto Vyriausybės deklaraciją, kuria pripažįstama Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) jurisdikcija dėl nusikaltimų, įvykdytų jo teritorijoje po 2002 m. rugsėjo 19 d.,

atsižvelgdama į savo pirmininkų 2010 m. gruodžio 3 d. ir 2011 m. kovo 18 d. padarytus pareiškimus, kuriuose smerkiamas smurtas ir žmogaus teisių pažeidimai Dramblio Kaulo Krante,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 16 d. ir 2011 m. balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliucijas dėl padėties Dramblio Kaulo Krante,

| A. | kadangi vienintelis teisėtumo šaltinis – visuotinė balsavimo teisė, o tai reiškia neginčijamus rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

A.

kadangi vienintelis teisėtumo šaltinis – visuotinė balsavimo teisė, o tai reiškia neginčijamus rinkimų rezultatus,

| B. | atsižvelgiant į politinės krizės, kilusios užginčijus 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatus, rimtumą, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgiant į politinės krizės, kilusios užginčijus 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatus, rimtumą,

| C. | kadangi rinkimų tikslas buvo užbaigti politinę krizę, kuri dešimtmetį skaldė šalį, |
| --- | --- |

C.

kadangi rinkimų tikslas buvo užbaigti politinę krizę, kuri dešimtmetį skaldė šalį,

| D. | kadangi pirmą kartą Afrikoje, priėmus dvi JT rezoliucijas ir sudarius susitarimą su tuometiniu prezidentu Laurent’u Gbagbo, JT buvo patikėtas prezidento rinkimų rezultatų patvirtinimas, ir kadangi patvirtinus rezultatus išrinktuoju Dramblio Kaulo Kranto prezidentu paskirtas Alassane Ouattara, |
| --- | --- |

D.

kadangi pirmą kartą Afrikoje, priėmus dvi JT rezoliucijas ir sudarius susitarimą su tuometiniu prezidentu Laurent’u Gbagbo, JT buvo patikėtas prezidento rinkimų rezultatų patvirtinimas, ir kadangi patvirtinus rezultatus išrinktuoju Dramblio Kaulo Kranto prezidentu paskirtas Alassane Ouattara,

| E. | kadangi pagal įstatymą Nr. 2001-303 ir 2008 m. įsakymo 64 straipsnį Dramblio Kaulo Kranto konstitucinei tarybai nesuteikiami įgaliojimai paskelbti rezultatus, kurie neatitinka Nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtų rezultatų, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal įstatymą Nr. 2001-303 ir 2008 m. įsakymo 64 straipsnį Dramblio Kaulo Kranto konstitucinei tarybai nesuteikiami įgaliojimai paskelbti rezultatus, kurie neatitinka Nepriklausomos rinkimų komisijos paskelbtų rezultatų,

| F. | kadangi kadenciją baigiantis prezidentas Laurent Gbagbo turėjo užtikrinti taikų valdžios perdavimą savo perėmėjui, kad būtų palaikoma pilietinė taika, |
| --- | --- |

F.

kadangi kadenciją baigiantis prezidentas Laurent Gbagbo turėjo užtikrinti taikų valdžios perdavimą savo perėmėjui, kad būtų palaikoma pilietinė taika,

| G. | kadangi 2010 m. gruodžio 7 d. Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (angl. ECOWAS) paragino kadenciją baigiantį prezidentą „nedelsiant perduoti įgaliojimus“, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2010 m. gruodžio 7 d. Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (angl. ECOWAS) paragino kadenciją baigiantį prezidentą „nedelsiant perduoti įgaliojimus“,

| H. | kadangi 2010 m. gruodžio 8 d. Afrikos Sąjunga paprašė kadenciją baigiančio prezidento „gerbti tautos valią, išreikštą rinkimuose, ir taikiai atsitraukti, kad būtų išvengta kraujo praliejimo“; atsižvelgiant į dažnas jos pastangas tarpininkauti, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2010 m. gruodžio 8 d. Afrikos Sąjunga paprašė kadenciją baigiančio prezidento „gerbti tautos valią, išreikštą rinkimuose, ir taikiai atsitraukti, kad būtų išvengta kraujo praliejimo“; atsižvelgiant į dažnas jos pastangas tarpininkauti,

| I. | kadangi žlugo visos tarpininkavimo pastangos siekiant įtikinti buvusį prezidentą Laurent’ą Gbagbo perduoti įgaliojimus demokratiškai išrinktam prezidentui, |
| --- | --- |

I.

kadangi žlugo visos tarpininkavimo pastangos siekiant įtikinti buvusį prezidentą Laurent’ą Gbagbo perduoti įgaliojimus demokratiškai išrinktam prezidentui,

| J. | kadangi buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo atsisakymas perduoti įgaliojimus demokratiškai išrinktam prezidentui atvedė Dramblio Kaulo Krantą prie pilietinio karo slenksčio, |
| --- | --- |

J.

kadangi buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo atsisakymas perduoti įgaliojimus demokratiškai išrinktam prezidentui atvedė Dramblio Kaulo Krantą prie pilietinio karo slenksčio,

| K. | kadangi smurtas prieš civilius gyventojus tapo keleto tūkstančių žmonių mirties priežastimi, o daugiau nei milijonas žmonių buvo perkelti į naujas vietas šalies viduje ir daugiau nei 100 000 žmonių ieško prieglobsčio kaimyninėse šalyse, |
| --- | --- |

K.

kadangi smurtas prieš civilius gyventojus tapo keleto tūkstančių žmonių mirties priežastimi, o daugiau nei milijonas žmonių buvo perkelti į naujas vietas šalies viduje ir daugiau nei 100 000 žmonių ieško prieglobsčio kaimyninėse šalyse,

| L. | kadangi žiaurius įvykius Dramblio Kaulo Krante, įskaitant seksualinio smurto atvejus, grobimus, žudymus be teismo, pernelyg didelį ir beatodairišką jėgos naudojimą prieš civilius gyventojus, galima prilyginti nusikaltimams žmogiškumui, |
| --- | --- |

L.

kadangi žiaurius įvykius Dramblio Kaulo Krante, įskaitant seksualinio smurto atvejus, grobimus, žudymus be teismo, pernelyg didelį ir beatodairišką jėgos naudojimą prieš civilius gyventojus, galima prilyginti nusikaltimams žmogiškumui,

| M. | kadangi šie smurto veiksmai, kuriuos tyrė trys JT paskirti tarptautiniai tyrėjai, galėjo būti atlikti skirtingų konfliktuojančių šalių vien tik įtariant, kad aukos priklausė kitokiai etninei grupei negu ta, kuriai priklausė kaltininkai, |
| --- | --- |

M.

kadangi šie smurto veiksmai, kuriuos tyrė trys JT paskirti tarptautiniai tyrėjai, galėjo būti atlikti skirtingų konfliktuojančių šalių vien tik įtariant, kad aukos priklausė kitokiai etninei grupei negu ta, kuriai priklausė kaltininkai,

| N. | kadangi tyčiniai puolimai prieš JT taikdarius ir institucijas yra ir karo nusikaltimai, |
| --- | --- |

N.

kadangi tyčiniai puolimai prieš JT taikdarius ir institucijas yra ir karo nusikaltimai,

| O. | atsižvelgiant į 2011 m. kovo 9 d. prezidento Alassane’o Outtaros vardu Tarptautiniam baudžiamajam teismui pateiktą prašymą, kuris perduotas Hagai, |
| --- | --- |

O.

atsižvelgiant į 2011 m. kovo 9 d. prezidento Alassane’o Outtaros vardu Tarptautiniam baudžiamajam teismui pateiktą prašymą, kuris perduotas Hagai,

| P. | kadangi šio smurto padariniai gyventojų gyvybei bus neprognozuojami, |
| --- | --- |

P.

kadangi šio smurto padariniai gyventojų gyvybei bus neprognozuojami,

| Q. | kadangi prezidentas Alassane Ouattara paragino nutraukti smurtą siekiant susitaikymo ir įkuriant Tiesos, susitaikymo ir dialogo komisiją, |
| --- | --- |

Q.

kadangi prezidentas Alassane Ouattara paragino nutraukti smurtą siekiant susitaikymo ir įkuriant Tiesos, susitaikymo ir dialogo komisiją,

| R. | kadangi šis krizės laikotarpis turėjo ypač neigiamų ekonominių, socialinių ir humanitarinių padarinių, o jaunimas susidūrė su galimybių įsidarbinti trūkumu, |
| --- | --- |

R.

kadangi šis krizės laikotarpis turėjo ypač neigiamų ekonominių, socialinių ir humanitarinių padarinių, o jaunimas susidūrė su galimybių įsidarbinti trūkumu,

| S. | atsižvelgiant į palankesnes perspektyvas, kurios atsivėrė Dramblio Kaulo Krante po buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo arešto, |
| --- | --- |

S.

atsižvelgiant į palankesnes perspektyvas, kurios atsivėrė Dramblio Kaulo Krante po buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo arešto,

| 1. | palankiai vertina tai, kad pareigas perėmė naujai išrinktas Dramblio Kaulo Kranto prezidentas Alassane Ouattara; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad pareigas perėmė naujai išrinktas Dramblio Kaulo Kranto prezidentas Alassane Ouattara;

| 2. | smerkia buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo ir jo rėmėjų pastangas smurtu užimti valdžią prieš Dramblio Kaulo Kranto gyventojų valią; |
| --- | --- |

2.

smerkia buvusio prezidento Laurent’o Gbagbo ir jo rėmėjų pastangas smurtu užimti valdžią prieš Dramblio Kaulo Kranto gyventojų valią;

| 3. | pareiškia, kad visiškai pasitiki JT darbuotojais, atsakingais už rinkimų rezultatų patvirtinimą; |
| --- | --- |

3.

pareiškia, kad visiškai pasitiki JT darbuotojais, atsakingais už rinkimų rezultatų patvirtinimą;

| 4. | palankiai vertina ECOWAS, Afrikos Sąjungos ir JT pastangas surasti diplomatinį sprendimą, kad būtų išvengta didelių kančių, kurias sukėlė ginkluotos jėgos panaudojimas, ir apgailestauja, kad šios pastangos žlugo; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina ECOWAS, Afrikos Sąjungos ir JT pastangas surasti diplomatinį sprendimą, kad būtų išvengta didelių kančių, kurias sukėlė ginkluotos jėgos panaudojimas, ir apgailestauja, kad šios pastangos žlugo;

| 5. | apgailestauja, kad Dramblio Kaulo Kranto gyventojams brangiai kainavo jų pastangos užtikrinti, kad būtų gerbiama jų demokratiškai išreikšta valia; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Dramblio Kaulo Kranto gyventojams brangiai kainavo jų pastangos užtikrinti, kad būtų gerbiama jų demokratiškai išreikšta valia;

| 6. | visiškai smerkia brutalumą, nuolatinius mėginimus kurstyti neapykantą, represijas, plėšimus, atsiteisimą už senas skriaudas ir rimtus žmogaus teisių pažeidimus; ypač smerkia smurtą, kai prieš civilius gyventojus buvo panaudota sunkioji artilerija, JT darbuotojų užpuolimus, seksualinio smurto atvejus ir įvykdytas žudynes, apie kurias paliudijo JT ir humanitarinės pagalbos organizacijos; |
| --- | --- |

6.

visiškai smerkia brutalumą, nuolatinius mėginimus kurstyti neapykantą, represijas, plėšimus, atsiteisimą už senas skriaudas ir rimtus žmogaus teisių pažeidimus; ypač smerkia smurtą, kai prieš civilius gyventojus buvo panaudota sunkioji artilerija, JT darbuotojų užpuolimus, seksualinio smurto atvejus ir įvykdytas žudynes, apie kurias paliudijo JT ir humanitarinės pagalbos organizacijos;

| 7. | pritaria Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sprendimui įgalioti Jungtinių Tautų misiją Dramblio Kaulo Krante (ONUCI) panaudoti jėgą siekiant apsaugoti civilius gyventojus, inter alia, užkertant kelią toliau naudoti sunkiąją artileriją; ragina ONUCI, padedant Prancūzijos pajėgoms „Licorne“, toliau teikti veiksmingą apsaugą Dramblio Kaulo Kranto gyventojams, kol jos pageidaus Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijos; |
| --- | --- |

7.

pritaria Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sprendimui įgalioti Jungtinių Tautų misiją Dramblio Kaulo Krante (ONUCI) panaudoti jėgą siekiant apsaugoti civilius gyventojus, inter alia, užkertant kelią toliau naudoti sunkiąją artileriją; ragina ONUCI, padedant Prancūzijos pajėgoms „Licorne“, toliau teikti veiksmingą apsaugą Dramblio Kaulo Kranto gyventojams, kol jos pageidaus Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijos;

| 8. | smerkia tai, kad nesilaikoma ginklų embargo; palankiai vertina 2011 m. balandžio 28 d. JT sprendimą pratęsti šį embargą dar vieniems metams ir primygtinai ragina Europos Sąjungos valstybes nares ir Afrikos Sąjungą daryti viską, kad jis būtų veiksmingas; |
| --- | --- |

8.

smerkia tai, kad nesilaikoma ginklų embargo; palankiai vertina 2011 m. balandžio 28 d. JT sprendimą pratęsti šį embargą dar vieniems metams ir primygtinai ragina Europos Sąjungos valstybes nares ir Afrikos Sąjungą daryti viską, kad jis būtų veiksmingas;

| 9. | ragina Dramblio Kaulo Kranto kaimynes imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti, kad jos netaptų politiniu prieglobsčiu jėgoms, mėginančioms destabilizuoti šalį, ir tuo padėti Dramblio Kaulo Kranto vyriausybei pagerinti savo sienų saugumą; |
| --- | --- |

9.

ragina Dramblio Kaulo Kranto kaimynes imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti, kad jos netaptų politiniu prieglobsčiu jėgoms, mėginančioms destabilizuoti šalį, ir tuo padėti Dramblio Kaulo Kranto vyriausybei pagerinti savo sienų saugumą;

| 10. | apgailestauja dėl masinių žmonių mirčių ir į turto sunaikinimą nukreiptų veiksmų; reiškia užuojautą sužeistiesiems ir aukų bei dingusių be žinios asmenų artimiesiems; reiškia nuoširdžią užuojautą Dramblio Kaulo Kranto žmonėms ir vyriausybei, ir ragina visas susijusias šalis daryti viską, kad būtų išvengta tolesnių žmogaus teisių pažeidimų ir užtikrintas gyventojų saugumas; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja dėl masinių žmonių mirčių ir į turto sunaikinimą nukreiptų veiksmų; reiškia užuojautą sužeistiesiems ir aukų bei dingusių be žinios asmenų artimiesiems; reiškia nuoširdžią užuojautą Dramblio Kaulo Kranto žmonėms ir vyriausybei, ir ragina visas susijusias šalis daryti viską, kad būtų išvengta tolesnių žmogaus teisių pažeidimų ir užtikrintas gyventojų saugumas;

| 11. | pritaria prezidento Alassane’o Ouattaros įsipareigojimui atkurti teisinę valstybę, ragina Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijas užtikrinti, kad visi jų veiksmai būtų vykdomi laikantis teisinės valstybės principų, o tai reiškia, kad baudžiamojon atsakomybėn turi būti patraukti visi asmenys, kurie naudojo ar toliau naudoja smurtą, ir visi asmenys, kurie nukreipė valstybės lėšas į privačias rankas, tačiau pabrėžia, kad kaltinamiesiems turėtų būti suteikta visapusiška teisė į gynybą nešališkoje ir neatrankinėje teismų sistemoje; palankiai vertina ES sprendimą nedelsiant suteikti 18 mln. EUR pagalbą siekiant modernizuoti Dramblio Kaulo Kranto teismų sistemą; |
| --- | --- |

11.

pritaria prezidento Alassane’o Ouattaros įsipareigojimui atkurti teisinę valstybę, ragina Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijas užtikrinti, kad visi jų veiksmai būtų vykdomi laikantis teisinės valstybės principų, o tai reiškia, kad baudžiamojon atsakomybėn turi būti patraukti visi asmenys, kurie naudojo ar toliau naudoja smurtą, ir visi asmenys, kurie nukreipė valstybės lėšas į privačias rankas, tačiau pabrėžia, kad kaltinamiesiems turėtų būti suteikta visapusiška teisė į gynybą nešališkoje ir neatrankinėje teismų sistemoje; palankiai vertina ES sprendimą nedelsiant suteikti 18 mln. EUR pagalbą siekiant modernizuoti Dramblio Kaulo Kranto teismų sistemą;

| 12. | tikisi, kad bus atskleista tiesa apie visas žudynes ir nusikaltimus; pritaria JT sprendimui įsteigti nepriklausomą, tarptautinę tyrimo komisiją siekiant ištirti įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai; ragina visas suinteresuotąsias šalis visapusiškai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad bus atskleista tiesa apie visas žudynes ir nusikaltimus; pritaria JT sprendimui įsteigti nepriklausomą, tarptautinę tyrimo komisiją siekiant ištirti įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai; ragina visas suinteresuotąsias šalis visapusiškai bendradarbiauti;

| 13. | pritaria Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) prokuroro sprendimui prašyti ikiteisminės kolegijos leidimo pradėti tyrimą dėl „plačiai paplitusių ir nuolatinių žmogžudysčių“, atsižvelgiant į tai, kad TBT gali nustatyti savo jurisdikciją remdamasis Romos statuto 12 straipsnio 3 dalimi; |
| --- | --- |

13.

pritaria Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) prokuroro sprendimui prašyti ikiteisminės kolegijos leidimo pradėti tyrimą dėl „plačiai paplitusių ir nuolatinių žmogžudysčių“, atsižvelgiant į tai, kad TBT gali nustatyti savo jurisdikciją remdamasis Romos statuto 12 straipsnio 3 dalimi;

| 14. | primena, kad nėra tokio apribojimų statuto dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmonijai ir kad atsakingiems asmenims neturėtų būti taikomas laikinas, geografinis ar politinis nebaudžiamumas; |
| --- | --- |

14.

primena, kad nėra tokio apribojimų statuto dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmonijai ir kad atsakingiems asmenims neturėtų būti taikomas laikinas, geografinis ar politinis nebaudžiamumas;

| 15. | pritaria prezidento Alassane’o Ouattaros reikalavimams nutraukti prievartą ir susitaikyti, ir tikisi, kad šie reikalavimai bus išgirsti visoje šalyje, visų pirma valdymo ir ginkluotųjų pajėgų institucijose; palankiai vertina Tiesos, susitaikymo ir dialogo komisijos įkūrimą ir pabrėžia socialinės sanglaudos svarbą šalyje; |
| --- | --- |

15.

pritaria prezidento Alassane’o Ouattaros reikalavimams nutraukti prievartą ir susitaikyti, ir tikisi, kad šie reikalavimai bus išgirsti visoje šalyje, visų pirma valdymo ir ginkluotųjų pajėgų institucijose; palankiai vertina Tiesos, susitaikymo ir dialogo komisijos įkūrimą ir pabrėžia socialinės sanglaudos svarbą šalyje;

| 16. | pakartotinai reiškia savo paramą prezidentui Alassane’ui Ouattarai, jo vyriausybei ir Dramblio Kaulo Kranto žmonėms, kurie siekia savo tikslo – susitaikymo, atkūrimo ir tvaraus vystymosi; ragina pradėti derybas siekiant atkurti tvarką ir taiką šalyje, taip pat užtikrinti stabilumą ir saugumą, kartu skatinant nacionalinę vienybę; |
| --- | --- |

16.

pakartotinai reiškia savo paramą prezidentui Alassane’ui Ouattarai, jo vyriausybei ir Dramblio Kaulo Kranto žmonėms, kurie siekia savo tikslo – susitaikymo, atkūrimo ir tvaraus vystymosi; ragina pradėti derybas siekiant atkurti tvarką ir taiką šalyje, taip pat užtikrinti stabilumą ir saugumą, kartu skatinant nacionalinę vienybę;

| 17. | primena prezidento Alassane’o Ouattaros pasiūlymą suformuoti nacionalinės vienybės vyriausybę, siekiant skatinti demokratinį ir darnų politinį perėjimą ir suteikti galimybę reikšti politinę nuomonę šalyje ir kiekvienam regionui būti atstovaujamam; |
| --- | --- |

17.

primena prezidento Alassane’o Ouattaros pasiūlymą suformuoti nacionalinės vienybės vyriausybę, siekiant skatinti demokratinį ir darnų politinį perėjimą ir suteikti galimybę reikšti politinę nuomonę šalyje ir kiekvienam regionui būti atstovaujamam;

| 18. | tikisi, kad šis pilietinės taikos atkūrimas sudarys sąlygas kuo greičiau išrinkti parlamentą; |
| --- | --- |

18.

tikisi, kad šis pilietinės taikos atkūrimas sudarys sąlygas kuo greičiau išrinkti parlamentą;

| 19. | palankiai vertina Europos Sąjungos suteiktą veiksmingą humanitarinę pagalbą, kurią sudaro daugiau nei 54 mln. EUR, ir ragina ją tęsti savo pastangas tol, kol grįš pabėgėliai ir iškeldinti asmenys; primena, kad daugiau nei 100 000 pabėgėlių pabėgo iš Dramblio Kaulo Kranto, daugiausia į Liberiją, ir kad daugiau nei milijonas gyventojų buvo perkelti šalies viduje; ragina tarptautinius paramos teikėjus paremti Europos Sąjungos, kuri nuo 2011 m. balandžio mėn. suteikė 180 mln. EUR pagalbą, veiksmus; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Europos Sąjungos suteiktą veiksmingą humanitarinę pagalbą, kurią sudaro daugiau nei 54 mln. EUR, ir ragina ją tęsti savo pastangas tol, kol grįš pabėgėliai ir iškeldinti asmenys; primena, kad daugiau nei 100 000 pabėgėlių pabėgo iš Dramblio Kaulo Kranto, daugiausia į Liberiją, ir kad daugiau nei milijonas gyventojų buvo perkelti šalies viduje; ragina tarptautinius paramos teikėjus paremti Europos Sąjungos, kuri nuo 2011 m. balandžio mėn. suteikė 180 mln. EUR pagalbą, veiksmus;

| 20. | palankiai vertina Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijų iniciatyvą panaikinti kakavos eksporto draudimą ir ES sankcijas ūkio subjektams, nes tai sudarė sąlygas atnaujinti kakavos eksportą; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Dramblio Kaulo Kranto valdžios institucijų iniciatyvą panaikinti kakavos eksporto draudimą ir ES sankcijas ūkio subjektams, nes tai sudarė sąlygas atnaujinti kakavos eksportą;

| 21. | tikisi, kad Dramblio Kaulo Krantui bus naudinga panaikinta užsienio skola, sudaranti 3 mlrd. JAV dolerių, kuri buvo suteikta pagal labai įsiskolinusių neturtingų šalių (angl. HIPC) iniciatyvą, EPF projektus, pagalbą iš Pasaulio banko ir TVF, ir prireikus papildomų Europos Sąjungos lėšų, siekiant kuo greičiau atgaivinti Dramblio Kaulo Kranto ekonomiką; |
| --- | --- |

21.

tikisi, kad Dramblio Kaulo Krantui bus naudinga panaikinta užsienio skola, sudaranti 3 mlrd. JAV dolerių, kuri buvo suteikta pagal labai įsiskolinusių neturtingų šalių (angl. HIPC) iniciatyvą, EPF projektus, pagalbą iš Pasaulio banko ir TVF, ir prireikus papildomų Europos Sąjungos lėšų, siekiant kuo greičiau atgaivinti Dramblio Kaulo Kranto ekonomiką;

| 22. | nekantriai laukia, kai į Dramblio Kaulo Krantą atvyks faktų nustatymo misija; |
| --- | --- |

22.

nekantriai laukia, kai į Dramblio Kaulo Krantą atvyks faktų nustatymo misija;

| 23. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Dramblio Kaulo Kranto prezidentui Alassane’ui Ouattarai, Europos Sąjungos institucijoms, Afrikos Sąjungai ir ECOWAS, taip pat JT Generaliniam Sekretoriui ir Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorui. |
| --- | --- |

23.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Dramblio Kaulo Kranto prezidentui Alassane’ui Ouattarai, Europos Sąjungos institucijoms, Afrikos Sąjungai ir ECOWAS, taip pat JT Generaliniam Sekretoriui ir Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorui.

REZOLIUCIJA (8)

dėl demokratinių perversmų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

susirinkusi Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.,

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1948 m. gruodžio 10 d. Paryžiuje priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

atsižvelgdama į JT Chartijos 2 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatytas nesikišimas į valstybės vidaus reikalus kaip taikos kūrimo principas tarptautinių santykių srityje, taip pat nesikišimo principo išimtys, kurios taikomos tik tuo atveju, kai kyla grėsmė kolektyviniam saugumui, ir kurias išimtinai apibrėžia Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (VII skyrius),

atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos plėtotę nuo 2004 m., visų pirma į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos pažangos ataskaitas dėl tikslų, kuriais siekiama stiprinti gerovę, stabilumą ir saugumą kaimyninėse šalyse, pasiekimo (9),

atsižvelgdama į Bendrą komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (10), kuriame apibrėžtas naujas požiūris į Europos Sąjungos politiką su jos pietinėmis kaimynėmis,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 3 d. ir 17 d., kovo 24 d. ir balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliucijas, atitinkamai dėl padėties Tunise ir Egipte, dėl Europos Sąjungos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos santykių, dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros pietų aspekto (11) ir dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene (12),

atsižvelgdama į 1975 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, prie kurios prisijungę Bahreinas, Sirija ir Jemenas,

atsižvelgdama į Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos parlamentinės asamblėjos biuro pareiškimus, priimtus jų susitikimuose Paryžiuje (2008 m. liepos 12 d.), Kaire (2009 m. lapkričio 20 d.), Rabate (2010 m. sausio 22 d.), Palerme (2010 m. birželio 18 d.) ir Romoje (2010 m. lapkričio 12 d.),

atsižvelgdama į ankstesnes JT rezoliucijas dėl Libijos, įskaitant 2011 m. kovo 17 d. rezoliuciją Nr. 1973(2011), pagal kurias valstybėms narėms ir regioninėms organizacijoms leidžiama dalyvauti užtikrinant neskraidymo zoną virš Libijos, siekiant apsaugoti civilius gyventojus ir „imtis visų būtinų priemonių apsaugoti civilius gyventojus ir sritis, kurioms gresia puolimai Libijos Arabų Džamahirijoje“,

atsižvelgdama į prieštaringus šios rezoliucijos taikymo aiškinimus,

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos reiškiamas abejones dėl tos rezoliucijos įgyvendinimo,

atsižvelgdama į 2011 m. vasario–gegužės mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės padarytus pareiškimus Europos Sąjungos vardu dėl Libijos, Egipto, Tuniso, Sirijos, Jemeno ir Bahreino,

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos derybų iniciatyvą, kurios ji ėmėsi siekdama nutraukti kovą tarp Libijos opozicijos ir Muammaro Gaddafi vyriausybės,

| A. | kadangi Tuniso ir Egipto žmonių pergalė – tai naujas vilties, laisvės, solidarumo, demokratijos ir realių pokyčių gūsis, kurio trokšta abiejų šalių gyventojai ir visi engiami žmonės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Tuniso ir Egipto žmonių pergalė – tai naujas vilties, laisvės, solidarumo, demokratijos ir realių pokyčių gūsis, kurio trokšta abiejų šalių gyventojai ir visi engiami žmonės,

| B. | kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės ir daugelio Artimųjų Rytų šalių gyventojai taikiomis demonstracijomis aiškiai išreiškė savo teisėtus siekius dėl demokratijos reformos, |
| --- | --- |

B.

kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės ir daugelio Artimųjų Rytų šalių gyventojai taikiomis demonstracijomis aiškiai išreiškė savo teisėtus siekius dėl demokratijos reformos,

| C. | šie neramumai lėmė žmonių žūtį ir tūkstančius iškeldintų asmenų ir pabėgėlių ir šalies viduje, ir už jos ribų, |
| --- | --- |

C.

šie neramumai lėmė žmonių žūtį ir tūkstančius iškeldintų asmenų ir pabėgėlių ir šalies viduje, ir už jos ribų,

| D. | kadangi šie demokratiniai sukilimai dažniausiai kyla dėl nevienodo turto paskirstymo, nepakankamų laisvių, korupcijos ir nepotizmo; kadangi jie atspindi bendrą gyventojų nepasitenkinimą esamu režimu ir jų pageidavimą siekti ekonomikos augimo, pagarbos demokratinėms vertybėms ir socialinės gerovės, |
| --- | --- |

D.

kadangi šie demokratiniai sukilimai dažniausiai kyla dėl nevienodo turto paskirstymo, nepakankamų laisvių, korupcijos ir nepotizmo; kadangi jie atspindi bendrą gyventojų nepasitenkinimą esamu režimu ir jų pageidavimą siekti ekonomikos augimo, pagarbos demokratinėms vertybėms ir socialinės gerovės,

| E. | kadangi dauguma režimų, kurie buvo nuversti arba panaikinti regionuose, buvo remiami Europos Sąjungos ir jos valstybių narių, visų pirma dėl geostrateginių, karinių, komercinių ir ekonominių priežasčių, |
| --- | --- |

E.

kadangi dauguma režimų, kurie buvo nuversti arba panaikinti regionuose, buvo remiami Europos Sąjungos ir jos valstybių narių, visų pirma dėl geostrateginių, karinių, komercinių ir ekonominių priežasčių,

| F. | kadangi svarbu atsižvelgti į karo ginklų plitimo pavojų ir tuo keliamą pavojų žmonijos saugumui, |
| --- | --- |

F.

kadangi svarbu atsižvelgti į karo ginklų plitimo pavojų ir tuo keliamą pavojų žmonijos saugumui,

| G. | atsižvelgiant į pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę ir neišvengiamus šių judėjimų padarinius – teigiamus ir neigiamus – kaimyniniams Afrikos regionams ir Europos Sąjungai, |
| --- | --- |

G.

atsižvelgiant į pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę ir neišvengiamus šių judėjimų padarinius – teigiamus ir neigiamus – kaimyniniams Afrikos regionams ir Europos Sąjungai,

| H. | kadangi nuo 2004 m. Europos kaimynystės politikos raida atskleidė daugybę žmogaus teisių gynimo ir demokratinių principų trūkumų, ir ją įgyvendinant nepavyko atlikti būtinų politinių, socialinių, ir institucinių reformų, visų pirma dėl nepakankamo dialogo su pilietine visuomene ir demokratiniais judėjimais, |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo 2004 m. Europos kaimynystės politikos raida atskleidė daugybę žmogaus teisių gynimo ir demokratinių principų trūkumų, ir ją įgyvendinant nepavyko atlikti būtinų politinių, socialinių, ir institucinių reformų, visų pirma dėl nepakankamo dialogo su pilietine visuomene ir demokratiniais judėjimais,

| I. | I. kadangi demokratiniai Tuniso, Egipto, Libijos, Sirijos, Alžyro, Maroko, Jordanijos ir kitų Artimųjų Rytų šalių žmonių sukilimai reiškia, kad Europos Sąjunga privalo pritaikyti Europos kaimynystės politiką siekdama teikti veiksmingą paramą politinių, ekonominių ir socialinių reformų procesui, kartu kategoriškai smerkdama jėgos naudojimą taikioms demonstracijoms slopinti, |
| --- | --- |

I.

I. kadangi demokratiniai Tuniso, Egipto, Libijos, Sirijos, Alžyro, Maroko, Jordanijos ir kitų Artimųjų Rytų šalių žmonių sukilimai reiškia, kad Europos Sąjunga privalo pritaikyti Europos kaimynystės politiką siekdama teikti veiksmingą paramą politinių, ekonominių ir socialinių reformų procesui, kartu kategoriškai smerkdama jėgos naudojimą taikioms demonstracijoms slopinti,

| J. | kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) teigimu, daugiau nei 450 000 pabėgo iš Libijos į kaimynines Tuniso, Egipto, Nigerijos, Malio, Čado ir Europos šalis, ir kadangi šimtai tūkstančių likusių pabėgėlių ir užsienio darbuotojų susiduria su desperatišku mėginimu išvengti konflikto ar palikti Libiją; kadangi tam būtina humanitarinė pagalba, kuriai teikti reikalinga greita ES reakcija ir valstybių narių bei kaimyninių šalių solidarumas, |
| --- | --- |

J.

kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) teigimu, daugiau nei 450 000 pabėgo iš Libijos į kaimynines Tuniso, Egipto, Nigerijos, Malio, Čado ir Europos šalis, ir kadangi šimtai tūkstančių likusių pabėgėlių ir užsienio darbuotojų susiduria su desperatišku mėginimu išvengti konflikto ar palikti Libiją; kadangi tam būtina humanitarinė pagalba, kuriai teikti reikalinga greita ES reakcija ir valstybių narių bei kaimyninių šalių solidarumas,

| K. | kadangi 2011 m. gegužės 16 d., pirmadienį, Hagoje Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) prašė išduoti arešto orderius Libijos lyderiui Muammarui Gaddafi, jo sūnui Saifui Al-Islamui Gaddafi ir jo karinės žvalgybos viršininkui, kaltinant juos nusikaltimais žmonijai, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2011 m. gegužės 16 d., pirmadienį, Hagoje Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) prašė išduoti arešto orderius Libijos lyderiui Muammarui Gaddafi, jo sūnui Saifui Al-Islamui Gaddafi ir jo karinės žvalgybos viršininkui, kaltinant juos nusikaltimais žmonijai,

| 1. | pritaria Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos gyventojų drąsai ir ryžtui ir tvirtai remia jų teisėtus demokratinius siekius, kurie galėtų sukelti demokratinius pokyčius Afrikos, Karibų jūros, Ramiojo vandenyno regionuose, Europoje ir likusiame pasaulyje; primena apie savo tvirtą paramą žmonėms, kurie rengia taikias demonstracijas prieš autoritarinius represinius režimus, visų pirma jaunuoliams ir moterims, kurie yra pagrindinės arabų pasaulio demokratinių reformų veikiančiosios jėgos ir skatintojai; |
| --- | --- |

1.

pritaria Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos gyventojų drąsai ir ryžtui ir tvirtai remia jų teisėtus demokratinius siekius, kurie galėtų sukelti demokratinius pokyčius Afrikos, Karibų jūros, Ramiojo vandenyno regionuose, Europoje ir likusiame pasaulyje; primena apie savo tvirtą paramą žmonėms, kurie rengia taikias demonstracijas prieš autoritarinius represinius režimus, visų pirma jaunuoliams ir moterims, kurie yra pagrindinės arabų pasaulio demokratinių reformų veikiančiosios jėgos ir skatintojai;

| 2. | pažymi, kad naujausi pokyčiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose sulaukia politinių, ekonominių ir socialinių atgarsių, visų pirma pačiose šalyse, tačiau taip pat AKR valstybėse ir Europoje; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad naujausi pokyčiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose sulaukia politinių, ekonominių ir socialinių atgarsių, visų pirma pačiose šalyse, tačiau taip pat AKR valstybėse ir Europoje;

| 3. | ragina Europos Sąjungą teikti tvirtą paramą politinėms ir ekonominėms reformoms regione; pabrėžia, kad siekiant geriausiai paremti perėjimą prie demokratijos, labai svarbu sutelkti visas esamas priemones įgyvendinant Europos kaimynystės politiką ir vystymosi politiką; ragina ypatingą dėmesį skirti pagrindinių laisvių pagarbai, geram valdymui, nepriklausomai teismų sistemai ir kovai su korupcija, kad būtų atsiliepiama į žmonių poreikius ir lūkesčius; |
| --- | --- |

3.

ragina Europos Sąjungą teikti tvirtą paramą politinėms ir ekonominėms reformoms regione; pabrėžia, kad siekiant geriausiai paremti perėjimą prie demokratijos, labai svarbu sutelkti visas esamas priemones įgyvendinant Europos kaimynystės politiką ir vystymosi politiką; ragina ypatingą dėmesį skirti pagrindinių laisvių pagarbai, geram valdymui, nepriklausomai teismų sistemai ir kovai su korupcija, kad būtų atsiliepiama į žmonių poreikius ir lūkesčius;

| 4. | ragina Europos Sąjungą apsvarstyti galimybę laikinai sustabdyti aptariamų šalių skolų grąžinimą ir pabrėžia būtinybę atlikti šių skolų auditą; ragina įšaldyti korumpuotų lyderių turtą ir grąžinti jį į minėtų valstybių iždus; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Sąjungą apsvarstyti galimybę laikinai sustabdyti aptariamų šalių skolų grąžinimą ir pabrėžia būtinybę atlikti šių skolų auditą; ragina įšaldyti korumpuotų lyderių turtą ir grąžinti jį į minėtų valstybių iždus;

| 5. | ragina daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su pilietinėmis visuomenėmis, nes jos yra pagrindinės visuotinių sukilimų, vykstančių visame regione, varančiosios jėgos; taip pat ragina dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės parama iš tikrųjų jas pasiektų; |
| --- | --- |

5.

ragina daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su pilietinėmis visuomenėmis, nes jos yra pagrindinės visuotinių sukilimų, vykstančių visame regione, varančiosios jėgos; taip pat ragina dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės parama iš tikrųjų jas pasiektų;

| 6. | apgailestauja dėl atrankinio tarptautinės bendruomenės pasipiktinimo atsiliepiant į smurtą Jemene, Sirijoje ir ypač Bahreine, kur Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (PĮBT) jungtinės karinės pajėgos atvyko iš Saudo Arabijos, kad nuslopintų protestus; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja dėl atrankinio tarptautinės bendruomenės pasipiktinimo atsiliepiant į smurtą Jemene, Sirijoje ir ypač Bahreine, kur Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (PĮBT) jungtinės karinės pajėgos atvyko iš Saudo Arabijos, kad nuslopintų protestus;

| 7. | ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo prievartos demonstrantų atžvilgiu ir gerbti jų galimybę naudotis susirinkimų ir saviraiškos laisve bei užtikrinti jų saugumą; ragina atlikti nepriklausomus įvykių, kurių metu šiose šalyse žuvo, buvo sužeisti arba įkalinti taikūs demonstrantai, tyrimus ir atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina nedelsiant ir nekeliant jokių sąlygų išlaisvinti visus demonstracijų metu sulaikytus asmenis bei visus politinius kalinius, žmogaus teisių gynėjus ir žurnalistus; |
| --- | --- |

7.

ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo prievartos demonstrantų atžvilgiu ir gerbti jų galimybę naudotis susirinkimų ir saviraiškos laisve bei užtikrinti jų saugumą; ragina atlikti nepriklausomus įvykių, kurių metu šiose šalyse žuvo, buvo sužeisti arba įkalinti taikūs demonstrantai, tyrimus ir atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina nedelsiant ir nekeliant jokių sąlygų išlaisvinti visus demonstracijų metu sulaikytus asmenis bei visus politinius kalinius, žmogaus teisių gynėjus ir žurnalistus;

| 8. | laikosi nuomonės, kad Europos Sąjungos valstybių narių, Afrikos Sąjungos ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika ir kurios saistomos bendrų interesų, vertybių ir problemų, glaudesnis bendradarbiavimas gali tapti viso Viduržemio regiono varomąja jėga; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad Europos Sąjungos valstybių narių, Afrikos Sąjungos ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika ir kurios saistomos bendrų interesų, vertybių ir problemų, glaudesnis bendradarbiavimas gali tapti viso Viduržemio regiono varomąja jėga;

| 9. | smerkia prekybą ginklais ir dosnią paramą, skiriamą siekiant patenkinti ekonominius ir strateginius interesus, taip pat draugiškus santykius, kuriuos jau daugelį metų su diktatoriais palaiko kai kurios ES ir AKR šalys; pritaria šių tautų apsisprendimo teisei ir smerkia jų patiriamą smurtą; |
| --- | --- |

9.

smerkia prekybą ginklais ir dosnią paramą, skiriamą siekiant patenkinti ekonominius ir strateginius interesus, taip pat draugiškus santykius, kuriuos jau daugelį metų su diktatoriais palaiko kai kurios ES ir AKR šalys; pritaria šių tautų apsisprendimo teisei ir smerkia jų patiriamą smurtą;

| 10. | ragina Europos Sąjungą atlikti išsamius savo diplomatinės politikos ir savo politinių, prekybinių ir bendradarbiavimo su Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalimis santykių vertinimus ir reformas; |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Sąjungą atlikti išsamius savo diplomatinės politikos ir savo politinių, prekybinių ir bendradarbiavimo su Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalimis santykių vertinimus ir reformas;

| 11. | kartu su Visos Afrikos Parlamentu ragina, kad visos Afrikos Sąjungos valstybės narės ratifikuotų Afrikos Sąjungos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją; |
| --- | --- |

11.

kartu su Visos Afrikos Parlamentu ragina, kad visos Afrikos Sąjungos valstybės narės ratifikuotų Afrikos Sąjungos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją;

| 12. | primena, kad bet koks ginkluotas įsikišimas turi būti nešališkas ir vykdomas vieninteliu tikslu apsaugoti civilius gyventojus ir kad jo iniciatoriai jokiomis aplinkybėmis negali turėti teisės nustatyti, kas gali valdyti ir ką reikia nušalinti; |
| --- | --- |

12.

primena, kad bet koks ginkluotas įsikišimas turi būti nešališkas ir vykdomas vieninteliu tikslu apsaugoti civilius gyventojus ir kad jo iniciatoriai jokiomis aplinkybėmis negali turėti teisės nustatyti, kas gali valdyti ir ką reikia nušalinti;

| 13. | ragina Afrikos Sąjungą, Arabų Lygą ir Europos Sąjungą užtikrinti, kad būtų prieinami visi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia aktyviai tarptautinei humanitarinei operacijai remti susijusiose šalyse, padedant JTŽTT ir kitoms atitinkamoms humanitarinėms organizacijoms suteikti apsaugą ir skubią pagalbą visiems, kuriems to reikia; |
| --- | --- |

13.

ragina Afrikos Sąjungą, Arabų Lygą ir Europos Sąjungą užtikrinti, kad būtų prieinami visi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia aktyviai tarptautinei humanitarinei operacijai remti susijusiose šalyse, padedant JTŽTT ir kitoms atitinkamoms humanitarinėms organizacijoms suteikti apsaugą ir skubią pagalbą visiems, kuriems to reikia;

| 14. | pakartoja, kad labai svarbu gerbti ir pripažinti žmonių pasirinkimą ir rinkimų rezultatus, neatsižvelgiant į tai, kas juos laimi, jeigu rinkimai demokratiški, laisvi, sąžiningi ir skaidrūs; |
| --- | --- |

14.

pakartoja, kad labai svarbu gerbti ir pripažinti žmonių pasirinkimą ir rinkimų rezultatus, neatsižvelgiant į tai, kas juos laimi, jeigu rinkimai demokratiški, laisvi, sąžiningi ir skaidrūs;

| 15. | palankiai vertina pažangą, kurią pasiekė Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo taryba bei Egipto ir Tuniso valdžios institucijos, ir skatina tolesnes pastangas įgyvendinant demokratinio stabilizavimo procesą ir užtikrinant laisvę, pagrindines žmogaus teises, taiką ir teisingumą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina pažangą, kurią pasiekė Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo taryba bei Egipto ir Tuniso valdžios institucijos, ir skatina tolesnes pastangas įgyvendinant demokratinio stabilizavimo procesą ir užtikrinant laisvę, pagrindines žmogaus teises, taiką ir teisingumą;

| 16. | ragina Europos Komisiją ir suinteresuotąsias valstybes tęsti savo pastangas užtikrinant, kad būtų įgyvendinta bendra strategija, įskaitant deramų finansinių, žmogiškųjų ir techninių išteklių skyrimą, siekiant garantuoti, kad ES galėtų tinkamai reaguoti bet kokio masinio migracinio judėjimo atveju pagal SESV 80 straipsnį; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Komisiją ir suinteresuotąsias valstybes tęsti savo pastangas užtikrinant, kad būtų įgyvendinta bendra strategija, įskaitant deramų finansinių, žmogiškųjų ir techninių išteklių skyrimą, siekiant garantuoti, kad ES galėtų tinkamai reaguoti bet kokio masinio migracinio judėjimo atveju pagal SESV 80 straipsnį;

| 17. | ragina griežtai laikytis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1973(2011), kuria siekiama apsaugoti civilius gyventojus; |
| --- | --- |

17.

ragina griežtai laikytis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1973(2011), kuria siekiama apsaugoti civilius gyventojus;

| 18. | primygtinai siūlo suinteresuotiesiems lyderiams parodyti susivaldymą naudojant jėgą ir pradėti derybas siekiant teigiamų krizės rezultatų, taip pat apgailestauja dėl papildomų civilių gyventojų aukų; |
| --- | --- |

18.

primygtinai siūlo suinteresuotiesiems lyderiams parodyti susivaldymą naudojant jėgą ir pradėti derybas siekiant teigiamų krizės rezultatų, taip pat apgailestauja dėl papildomų civilių gyventojų aukų;

| 19. | primygtinai reikalauja, kad Afrikos Sąjunga dalyvautų ieškant visoms šalims priimtinų sprendimų; |
| --- | --- |

19.

primygtinai reikalauja, kad Afrikos Sąjunga dalyvautų ieškant visoms šalims priimtinų sprendimų;

| 20. | ragina Jungtines Tautas, Afrikos Sąjungą, Europos Sąjungą, Arabų Lygą ir koaliciją surengti apskritojo stalo derybas, kurių tikslas – rasti išeitį iš krizės siekiant ilgalaikės taikos ir demokratijos įtvirtinimo Libijoje; |
| --- | --- |

20.

ragina Jungtines Tautas, Afrikos Sąjungą, Europos Sąjungą, Arabų Lygą ir koaliciją surengti apskritojo stalo derybas, kurių tikslas – rasti išeitį iš krizės siekiant ilgalaikės taikos ir demokratijos įtvirtinimo Libijoje;

| 21. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, Visos Afrikos Parlamento pirmininkui, Artimųjų Rytų šalių ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, vyriausybėms ir parlamentams, ir Viduržemio jūros šalių sąjungos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

21.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (ES ir AKR) Ministrų Tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, Visos Afrikos Parlamento pirmininkui, Artimųjų Rytų šalių ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, vyriausybėms ir parlamentams, ir Viduržemio jūros šalių sąjungos generaliniam sekretoriui.

BUDAPEŠTO DEKLARACIJA

dėl 2011 m. Busane, Pietų Korėjoje, vyksiančio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, kurios 21-oji sesija vyko Budapešte (Vengrijoje) 2011 m. gegužės 16–18 d.:

| A. | kadangi pagalbos veiksmingumas siejamas su gyvenimo kokybės gerinimu, skurdo mažinimu ir Tūkstantmečio tikslų pasiekimu, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagalbos veiksmingumas siejamas su gyvenimo kokybės gerinimu, skurdo mažinimu ir Tūkstantmečio tikslų pasiekimu,

| B. | kadangi Ketvirtajame aukšto lygio forume (angl. HLF-4) pagalbos veiksmingumo klausimais, kuris nuo 2011 m. lapkričio 29 d. iki gruodžio 1 d. vyks Busane, Pietų Korėjoje, bus užbaigtas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) / Paramos vystymuisi komiteto (PVK) vadovaujamas procesas dėl pagalbos veiksmingumo, pradėtas 2005 m. pagal Paryžiaus deklaraciją, po kurios 2008 m. priimta Akros veiksmų darbotvarkė, |
| --- | --- |

B.

kadangi Ketvirtajame aukšto lygio forume (angl. HLF-4) pagalbos veiksmingumo klausimais, kuris nuo 2011 m. lapkričio 29 d. iki gruodžio 1 d. vyks Busane, Pietų Korėjoje, bus užbaigtas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) / Paramos vystymuisi komiteto (PVK) vadovaujamas procesas dėl pagalbos veiksmingumo, pradėtas 2005 m. pagal Paryžiaus deklaraciją, po kurios 2008 m. priimta Akros veiksmų darbotvarkė,

| C. | kadangi Ketvirtajame aukšto lygio forume bus apibrėžtos ir veiksmingesnės paramos vystymuisi būsimos kryptys, ir šiuo forumu bus prisidėta prie naujos tarptautinės paramos struktūros kūrimo iki galutinio TVT pasiekimo termino 2015 m. ir vėliau, |
| --- | --- |

C.

kadangi Ketvirtajame aukšto lygio forume bus apibrėžtos ir veiksmingesnės paramos vystymuisi būsimos kryptys, ir šiuo forumu bus prisidėta prie naujos tarptautinės paramos struktūros kūrimo iki galutinio TVT pasiekimo termino 2015 m. ir vėliau,

| D. | kadangi ES ir jos valstybės narės teikia daugiau nei pusę viso pasaulio Oficialios paramos vystymuisi (OPV), todėl yra svarbi veikėja paramos veiksmingumo darbotvarkėje, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir jos valstybės narės teikia daugiau nei pusę viso pasaulio Oficialios paramos vystymuisi (OPV), todėl yra svarbi veikėja paramos veiksmingumo darbotvarkėje,

| E. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje ES įpareigojama siekti politikos suderinamumo vystymosi labui, |
| --- | --- |

E.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje ES įpareigojama siekti politikos suderinamumo vystymosi labui,

| F. | kadangi antrą kartą persvarstytame Kotonu susitarime, pasirašytame 2010 m. birželio 23 d. Uagadugu, Burkina Fase, pritariama pagalbos veiksmingumo darbotvarkei (Preambulės 12a dalis ir 2 straipsnio 1 dalis), kaip įsipareigota pasirašant Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę; kadangi pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas – mažinti skurdą ir jį visiškai panaikinti, |
| --- | --- |

F.

kadangi antrą kartą persvarstytame Kotonu susitarime, pasirašytame 2010 m. birželio 23 d. Uagadugu, Burkina Fase, pritariama pagalbos veiksmingumo darbotvarkei (Preambulės 12a dalis ir 2 straipsnio 1 dalis), kaip įsipareigota pasirašant Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę; kadangi pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas – mažinti skurdą ir jį visiškai panaikinti,

| G. | kadangi iš esmės buvo pagerintas pagalbos veiksmingumas, tačiau vis dar lieka daug neatliktų darbų; kadangi būtina toliau vykdyti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę siekiant užtikrinti turimų įsipareigojimų įgyvendinimą, visų pirma atsižvelgiant į finansų krizę, ir apsvarstyti skirtingus ir naujus paramos vystymuisi veiksmingumo aspektus, |
| --- | --- |

G.

kadangi iš esmės buvo pagerintas pagalbos veiksmingumas, tačiau vis dar lieka daug neatliktų darbų; kadangi būtina toliau vykdyti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę siekiant užtikrinti turimų įsipareigojimų įgyvendinimą, visų pirma atsižvelgiant į finansų krizę, ir apsvarstyti skirtingus ir naujus paramos vystymuisi veiksmingumo aspektus,

| 1. | pabrėžia, kad Ketvirtasis aukšto lygio forumas turėtų būti ne tik kritiškai įvertintas, bet ir pereita nuo pažadų prie apčiuopiamų rezultatų įgyvendinant pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, ir tikisi, kad ES ir AKR šalys toliau atliks pagrindinį vaidmenį siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Ketvirtasis aukšto lygio forumas turėtų būti ne tik kritiškai įvertintas, bet ir pereita nuo pažadų prie apčiuopiamų rezultatų įgyvendinant pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, ir tikisi, kad ES ir AKR šalys toliau atliks pagrindinį vaidmenį siekiant šio tikslo;

| 2. | primena apie politikos suderinamumo vystymosi labui svarbą ir aktyviai skatina tokias bendras vertybes kaip žmogaus teisės, socialinis teisingumas, kova su korupcija, atskaitomybė ir lyčių lygybė pagalbos veiksmingumo darbotvarkėje; |
| --- | --- |

2.

primena apie politikos suderinamumo vystymosi labui svarbą ir aktyviai skatina tokias bendras vertybes kaip žmogaus teisės, socialinis teisingumas, kova su korupcija, atskaitomybė ir lyčių lygybė pagalbos veiksmingumo darbotvarkėje;

I.   Pagalbos numatomumas

| 3. | ragina paramos teikėjus imtis skubių veiksmų dėl Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų įsipareigojimų, kuriuos įvykdyti trukdo tik politinė valia ir biurokratija, pvz., pagalbos atsiejimas, pagalbos numatomumas, skyrimo sąlygos ir skaidrumas; |
| --- | --- |

3.

ragina paramos teikėjus imtis skubių veiksmų dėl Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų įsipareigojimų, kuriuos įvykdyti trukdo tik politinė valia ir biurokratija, pvz., pagalbos atsiejimas, pagalbos numatomumas, skyrimo sąlygos ir skaidrumas;

| 4. | ragina paramą teikiančias valstybes laikytis savo įsipareigojimų skirti 0,7 proc. savo bendrojo vidaus produkto (BVP)/ bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) paramai vystymuisi ir susiaurinti oficialios paramos vystymuisi apibrėžtį; |
| --- | --- |

4.

ragina paramą teikiančias valstybes laikytis savo įsipareigojimų skirti 0,7 proc. savo bendrojo vidaus produkto (BVP)/ bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) paramai vystymuisi ir susiaurinti oficialios paramos vystymuisi apibrėžtį;

| 5. | ragina paramos teikėjus didinti pagalbos numatomumą naudojant patikimas, daugiametes savo grynųjų pinigų srautų ataskaitas ir ilgalaikius susitarimus dėl vystymosi su šalimis partnerėmis, remiantis abipuse atskaitomybe vystymosi srityje; |
| --- | --- |

5.

ragina paramos teikėjus didinti pagalbos numatomumą naudojant patikimas, daugiametes savo grynųjų pinigų srautų ataskaitas ir ilgalaikius susitarimus dėl vystymosi su šalimis partnerėmis, remiantis abipuse atskaitomybe vystymosi srityje;

| 6. | primena, kad siekiant įgyvendinti TVT būtina taikyti naujoviškus finansavimo modelius, pvz., finansinių sandorių apmokestinimą, |
| --- | --- |

6.

primena, kad siekiant įgyvendinti TVT būtina taikyti naujoviškus finansavimo modelius, pvz., finansinių sandorių apmokestinimą,

| 7. | ragina paramą teikiančias valstybes geriau koordinuoti ir derinti savo veiksmus ir supaprastinti savo procedūras; |
| --- | --- |

7.

ragina paramą teikiančias valstybes geriau koordinuoti ir derinti savo veiksmus ir supaprastinti savo procedūras;

II.   Pagalbos suderinamumas, šalių sistemų naudojimas ir šalių savarankiškumas

| 8. | pripažįsta pagalbos suderinamumo ir šalies sistemų naudojimo svarbą skirstant paramą vystymuisi ir didinant valstybių partnerių pajėgumus, skatinant savarankiškumą, didinant skaidrumą ir abipusę atskaitomybę, taip pat lengvinant šalies partnerės parlamentinę priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta pagalbos suderinamumo ir šalies sistemų naudojimo svarbą skirstant paramą vystymuisi ir didinant valstybių partnerių pajėgumus, skatinant savarankiškumą, didinant skaidrumą ir abipusę atskaitomybę, taip pat lengvinant šalies partnerės parlamentinę priežiūrą;

| 9. | ragina šalis partneres sukurti teisės aktų sistemas siekiant įtraukti pagalbą į nacionalinį biudžetą, kad būtų sudarytos sąlygos paramos išlaidų parlamentinei priežiūrai ir didesnei atskaitomybei; |
| --- | --- |

9.

ragina šalis partneres sukurti teisės aktų sistemas siekiant įtraukti pagalbą į nacionalinį biudžetą, kad būtų sudarytos sąlygos paramos išlaidų parlamentinei priežiūrai ir didesnei atskaitomybei;

| 10. | ragina paramą teikiančias valstybes didinti šalies programuojamos pagalbos dalį siekiant plėtoti šalies pajėgumus ir savarankiškumą; |
| --- | --- |

10.

ragina paramą teikiančias valstybes didinti šalies programuojamos pagalbos dalį siekiant plėtoti šalies pajėgumus ir savarankiškumą;

| 11. | pabrėžia, kad parama biudžetui – tai vienas iš geriausių būdų pagalbos veiksmingumui didinti, tačiau ji turėtų būti grindžiama vystymuisi skiriamomis valstybės lėšomis ir planais, kuriais siekiama mažinti skurdą; skatina Komisiją išlaikyti savo dinamišką požiūrį į tinkamumo kriterijus ir prisidėti prie kolektyvinio ES tikslo paramos biudžetui srityje; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad parama biudžetui – tai vienas iš geriausių būdų pagalbos veiksmingumui didinti, tačiau ji turėtų būti grindžiama vystymuisi skiriamomis valstybės lėšomis ir planais, kuriais siekiama mažinti skurdą; skatina Komisiją išlaikyti savo dinamišką požiūrį į tinkamumo kriterijus ir prisidėti prie kolektyvinio ES tikslo paramos biudžetui srityje;

| 12. | ragina paramą teikiančias valstybes ir šalis partneres nedelsiant įgyvendinti šalies lygmeniu teikiamos pagalbos skaidrumo užtikrinimo priemones, nes savarankiškumas neįmanomas neturint žinių; |
| --- | --- |

12.

ragina paramą teikiančias valstybes ir šalis partneres nedelsiant įgyvendinti šalies lygmeniu teikiamos pagalbos skaidrumo užtikrinimo priemones, nes savarankiškumas neįmanomas neturint žinių;

| 13. | laikosi nuomonės, kad mokesčiais užtikrinamas nepriklausomas tvaraus vystymosi finansavimo šaltinis ir užmezgamas svarbus besivystančių šalių vyriausybių ir piliečių ryšys; ragina sukurti įgyvendinamą mokestinio administravimo sistemą, kuri būtų grindžiama mokesčių mokėtojo gebėjimu mokėti; rekomenduoja griežtinti kovą su mokesčių rojumi – skirtingai nuo jurisdikcijų su mažų mokesčių sistemomis, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo perdavimu ir užtikrinti, kad gamtos išteklių valdymas būtų vykdomas skaidriai; |
| --- | --- |

13.

laikosi nuomonės, kad mokesčiais užtikrinamas nepriklausomas tvaraus vystymosi finansavimo šaltinis ir užmezgamas svarbus besivystančių šalių vyriausybių ir piliečių ryšys; ragina sukurti įgyvendinamą mokestinio administravimo sistemą, kuri būtų grindžiama mokesčių mokėtojo gebėjimu mokėti; rekomenduoja griežtinti kovą su mokesčių rojumi – skirtingai nuo jurisdikcijų su mažų mokesčių sistemomis, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo perdavimu ir užtikrinti, kad gamtos išteklių valdymas būtų vykdomas skaidriai;

III.   Parlamentų vaidmuo

| 14. | pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį turėtų atlikti nacionaliniai parlamentai, atsižvelgiant į tai, kad jie geriausiai gali nustatyti prioritetinius sektorius, tikrinti šalies strateginius dokumentus ir atlikti biudžeto asignavimų auditą; ragina nacionalinius parlamentus, iš anksto pasikonsultavus su paramą teikiančių valstybių pilietine visuomene, patvirtinti šalies strateginius dokumentus ir metinį biudžetą, kad būtų sudarytos visos galimybės vykdyti demokratinę priežiūrą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį turėtų atlikti nacionaliniai parlamentai, atsižvelgiant į tai, kad jie geriausiai gali nustatyti prioritetinius sektorius, tikrinti šalies strateginius dokumentus ir atlikti biudžeto asignavimų auditą; ragina nacionalinius parlamentus, iš anksto pasikonsultavus su paramą teikiančių valstybių pilietine visuomene, patvirtinti šalies strateginius dokumentus ir metinį biudžetą, kad būtų sudarytos visos galimybės vykdyti demokratinę priežiūrą;

| 15. | ragina parlamentus numatyti atlikti tikrinimus ir sudaryti balansus vykdant biudžeto, politikos krypčių ir jų rezultatų kontrolę ir įtraukiant piliečius į demokratinį sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

15.

ragina parlamentus numatyti atlikti tikrinimus ir sudaryti balansus vykdant biudžeto, politikos krypčių ir jų rezultatų kontrolę ir įtraukiant piliečius į demokratinį sprendimų priėmimo procesą;

| 16. | primena, kad besivystančių šalių parlamentams trūksta esminių gebėjimų visapusiškai atlikti savo vaidmenį, todėl ragina paramos teikėjus teikti paramą gebėjimams stiprinti ir plėtotei nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

16.

primena, kad besivystančių šalių parlamentams trūksta esminių gebėjimų visapusiškai atlikti savo vaidmenį, todėl ragina paramos teikėjus teikti paramą gebėjimams stiprinti ir plėtotei nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;

| 17. | siūlo, kad parlamentiniai gebėjimai būtų vertinami kaip pagalbos ir vystymosi veiksmingumo rodiklis ir nustatomi per tam tikrą laiką, žinant, kad jais prisidedama prie patikimo finansų valdymo, tvaraus politinio stabilumo ir ekonominės sėkmės; |
| --- | --- |

17.

siūlo, kad parlamentiniai gebėjimai būtų vertinami kaip pagalbos ir vystymosi veiksmingumo rodiklis ir nustatomi per tam tikrą laiką, žinant, kad jais prisidedama prie patikimo finansų valdymo, tvaraus politinio stabilumo ir ekonominės sėkmės;

| 18. | primena, kad savarankiškumas turėtų sudaryti galimybę šalims partnerėms nustatyti savo politinius prioritetus; |
| --- | --- |

18.

primena, kad savarankiškumas turėtų sudaryti galimybę šalims partnerėms nustatyti savo politinius prioritetus;

IV.   Nevalstybinių veikėjų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas

| 19. | ragina ES ir šalis partneres sustiprinti ir plėtoti struktūrinį dialogą, įtraukiant į jį pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas visateisis ir reikšmingas jų dalyvavimas planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant biudžetus ir programas; |
| --- | --- |

19.

ragina ES ir šalis partneres sustiprinti ir plėtoti struktūrinį dialogą, įtraukiant į jį pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas visateisis ir reikšmingas jų dalyvavimas planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant biudžetus ir programas;

| 20. | pabrėžia, kad teritorinis požiūris ir daugiapakopis valdymas – pagrindiniai veiksmingesnių vystymosi strategijų elementai; todėl ragina ES ir šalis partneres labiau atsižvelgti į teritorijas kaip į visuomenės veiksmų aplinką,; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad teritorinis požiūris ir daugiapakopis valdymas – pagrindiniai veiksmingesnių vystymosi strategijų elementai; todėl ragina ES ir šalis partneres labiau atsižvelgti į teritorijas kaip į visuomenės veiksmų aplinką,;

| 21. | ragina paramą teikiančias valstybes ir šalis partneres visapusiškai įvertinti ir sustiprinti Paryžiuje ir Akroje prisiimtus įsipareigojimus vykdant reformas, kurios būtų grindžiamos demokratine atsakomybe ir parama pilietinės visuomenės organizacijoms bei vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

21.

ragina paramą teikiančias valstybes ir šalis partneres visapusiškai įvertinti ir sustiprinti Paryžiuje ir Akroje prisiimtus įsipareigojimus vykdant reformas, kurios būtų grindžiamos demokratine atsakomybe ir parama pilietinės visuomenės organizacijoms bei vietos valdžios institucijoms;

| 22. | taip pat pabrėžia nepriklausomų teisinių sistemų ir laisvos žiniasklaidos vaidmenį skatinant gerą valdymą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

22.

taip pat pabrėžia nepriklausomų teisinių sistemų ir laisvos žiniasklaidos vaidmenį skatinant gerą valdymą ir atskaitomybę;

V.   Naujos vystymosi partnerystės

| 23. | pripažįsta, kad 72 proc. neturtingiausių pasaulio gyventojų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse (13); pripažįsta, kad vidutines pajamas gaunančioms šalims reikia skirtingos formos vystymosi partnerystės, pagal kurią daugiau dėmesio būtų skiriama integraciniam augimui, ekonomikos įvairinimui, turto perskirstymui ir vystymosi veiksmingumo skatinimui pasitelkiant bendradarbiavimą „Pietūs–Pietūs“ ir tarpusavio mokymąsi, taip pat keitimąsi vystymosi patirtimi; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad 72 proc. neturtingiausių pasaulio gyventojų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse (13); pripažįsta, kad vidutines pajamas gaunančioms šalims reikia skirtingos formos vystymosi partnerystės, pagal kurią daugiau dėmesio būtų skiriama integraciniam augimui, ekonomikos įvairinimui, turto perskirstymui ir vystymosi veiksmingumo skatinimui pasitelkiant bendradarbiavimą „Pietūs–Pietūs“ ir tarpusavio mokymąsi, taip pat keitimąsi vystymosi patirtimi;

| 24. | primena, kad reikalinga parama, pritaikyta prie silpnų valstybių, mažesnes pajamas gaunančių pokonfliktinių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių (MBSV), ypatumų ir reikmių, taip pat glaudesnis bendradarbiavimas su neturtingiausiomis šalimis; |
| --- | --- |

24.

primena, kad reikalinga parama, pritaikyta prie silpnų valstybių, mažesnes pajamas gaunančių pokonfliktinių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių (MBSV), ypatumų ir reikmių, taip pat glaudesnis bendradarbiavimas su neturtingiausiomis šalimis;

| 25. | ragina nukreipti paramą neturtingiausiems žmonėms, ne tik neturtingiausioms valstybėms; |
| --- | --- |

25.

ragina nukreipti paramą neturtingiausiems žmonėms, ne tik neturtingiausioms valstybėms;

| 26. | pabrėžia, kad parama turėtų būti vertinama kaip katalizatorius, o ne kaip priemonė vystymuisi gerinti; pripažįsta, kad pagrindinis pagalbos tikslas – pasiekti lygį, kai pagalba nebus reikalinga; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad parama turėtų būti vertinama kaip katalizatorius, o ne kaip priemonė vystymuisi gerinti; pripažįsta, kad pagrindinis pagalbos tikslas – pasiekti lygį, kai pagalba nebus reikalinga;

VI.   Darbo pasidalijimas

| 27. | ragina ES imtis pagrindinio vaidmens dėl darbo pasidalijimo artėjant Ketvirtajam aukšto lygio forumui ir dėti daugiau pastangų gerinant paramos teikėjų veiklos derinimą ir didinant darbo pasidalijimą, kartu įgyvendinant priemones, kuriomis skatinama demokratinė atsakomybė, atsakomybės prisiėmimas ir kokybiškesnė pagalba; |
| --- | --- |

27.

ragina ES imtis pagrindinio vaidmens dėl darbo pasidalijimo artėjant Ketvirtajam aukšto lygio forumui ir dėti daugiau pastangų gerinant paramos teikėjų veiklos derinimą ir didinant darbo pasidalijimą, kartu įgyvendinant priemones, kuriomis skatinama demokratinė atsakomybė, atsakomybės prisiėmimas ir kokybiškesnė pagalba;

| 28. | pabrėžia, kad būtina spręsti vadinamųjų „mėgstamiausių“ ir „nepatrauklių“ šalių problemą ir tai, kad nesirūpinama tokiais svarbiais sektoriais kaip sveikatos apsauga, švietimas, socialinė sanglauda ir lyčių lygybė; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad būtina spręsti vadinamųjų „mėgstamiausių“ ir „nepatrauklių“ šalių problemą ir tai, kad nesirūpinama tokiais svarbiais sektoriais kaip sveikatos apsauga, švietimas, socialinė sanglauda ir lyčių lygybė;

| 29. | palankiai vertina tai, kad priimtas ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodeksas, kurį 2007 m. gegužės 15 d. priėmė Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba, ir pabrėžia, kad ES visapusiškai neįgyvendinant principų, apibrėžtų ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodekse, prarandama galimybė sutaupyti iki 6 mlrd. EUR (14); |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad priimtas ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodeksas, kurį 2007 m. gegužės 15 d. priėmė Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba, ir pabrėžia, kad ES visapusiškai neįgyvendinant principų, apibrėžtų ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodekse, prarandama galimybė sutaupyti iki 6 mlrd. EUR (14);

| 30. | ragina ES persvarstyti savo darbo pasidalijimo politiką siekiant užtikrinti, kad nebus apleisti su jokiu sektoriumi nesusiję specialieji svarbiausi klausimai, pvz., žmogaus teisės ir lyčių lygybė; |
| --- | --- |

30.

ragina ES persvarstyti savo darbo pasidalijimo politiką siekiant užtikrinti, kad nebus apleisti su jokiu sektoriumi nesusiję specialieji svarbiausi klausimai, pvz., žmogaus teisės ir lyčių lygybė;

VII.   Privatusis sektorius kaip vystymosi veikėjas

| 31. | pripažįsta didėjantį privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą vystymosi partnerystėje; pripažįsta privačiojo sektoriaus teikiamos pagalbos vystymuisi įtraukimo į susitarimus dėl pagalbos veiksmingumo naudą, tačiau kartu pabrėžia, kad būtina išaiškinti, kokius vaidmenis privatusis sektorius galėtų ir turėtų atlikti, ir susieti tai su TVT pasiekimu ir tvariu vystymusi, taip pat su pagrindine viešojo sektoriaus atsakomybe; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis svarbu nesugrįžti prie sąlygotosios pagalbos; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta didėjantį privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą vystymosi partnerystėje; pripažįsta privačiojo sektoriaus teikiamos pagalbos vystymuisi įtraukimo į susitarimus dėl pagalbos veiksmingumo naudą, tačiau kartu pabrėžia, kad būtina išaiškinti, kokius vaidmenis privatusis sektorius galėtų ir turėtų atlikti, ir susieti tai su TVT pasiekimu ir tvariu vystymusi, taip pat su pagrindine viešojo sektoriaus atsakomybe; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis svarbu nesugrįžti prie sąlygotosios pagalbos;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti skaidrumą ir įvertinti, kokį poveikį privačiojo sektoriaus vystymosi veikėjai turi vystymosi rezultatams; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti skaidrumą ir įvertinti, kokį poveikį privačiojo sektoriaus vystymosi veikėjai turi vystymosi rezultatams;

| 33. | ragina paramos teikėjus aktyvinti šalies privačiojo sektoriaus vystymąsi, pagerinti šalies reguliavimo institucijų veiklą privačiojo sektoriaus srityje ir skatinti privačiojo sektoriaus vystymąsi, kuris apimtų neturtingiausius gyventojus ir prisidėtų prie vystymosi tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

33.

ragina paramos teikėjus aktyvinti šalies privačiojo sektoriaus vystymąsi, pagerinti šalies reguliavimo institucijų veiklą privačiojo sektoriaus srityje ir skatinti privačiojo sektoriaus vystymąsi, kuris apimtų neturtingiausius gyventojus ir prisidėtų prie vystymosi tikslų įgyvendinimo;

VIII.   Po forumo Busane

| 34. | pabrėžia, kad svarbu išlaikyti pažangą paramos teikimo srityje ir vystymosi veiksmingumą po Busano forumo; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu išlaikyti pažangą paramos teikimo srityje ir vystymosi veiksmingumą po Busano forumo;

| 35. | rekomenduoja toliau stebėti ir vertinti Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų įsipareigojimų vykdymą ir daromą pažangą; rekomenduoja, kad būtų atliktas tolesnis tyrimas, kuris atitiktų galutinį TVT įgyvendinimo terminą siekiant parengti visuotinę šio laikotarpio vystymosi pažangos apžvalgą; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja toliau stebėti ir vertinti Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatytų įsipareigojimų vykdymą ir daromą pažangą; rekomenduoja, kad būtų atliktas tolesnis tyrimas, kuris atitiktų galutinį TVT įgyvendinimo terminą siekiant parengti visuotinę šio laikotarpio vystymosi pažangos apžvalgą;

| 36. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti pagalbos veiksmingumą į vystymosi veiksmingumo struktūrą, kurioje pirmenybė teikiama bendriems vystymosi rezultatams ir kuri apima politikos suderinamumą vystymosi labui ir regioninių ekonominių bendrijų (REB) dalyvavimą siekiant, kad būtų geriau atsižvelgta į regioninius pagalbos ir vystymosi veiksmingumo aspektus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti pagalbos veiksmingumą į vystymosi veiksmingumo struktūrą, kurioje pirmenybė teikiama bendriems vystymosi rezultatams ir kuri apima politikos suderinamumą vystymosi labui ir regioninių ekonominių bendrijų (REB) dalyvavimą siekiant, kad būtų geriau atsižvelgta į regioninius pagalbos ir vystymosi veiksmingumo aspektus;

| 37. | prašo, kad Ketvirtajame aukšto lygio forume būtų pradėtas visa apimantis „Busano susitarimas“, kuriame būtų sujungiami konkretūs tam tikro laikotarpio įsipareigojimai ir pradėtos pagrindinės vystomojo bendradarbiavimo pasaulinės valdysenos reformos; |
| --- | --- |

37.

prašo, kad Ketvirtajame aukšto lygio forume būtų pradėtas visa apimantis „Busano susitarimas“, kuriame būtų sujungiami konkretūs tam tikro laikotarpio įsipareigojimai ir pradėtos pagrindinės vystomojo bendradarbiavimo pasaulinės valdysenos reformos;

| 38. | atkreipia dėmesį į naujų vystymosi veikėjų atsiradimą, įskaitant atskiras valstybes, kurių požiūris neatitinka Europos bendradarbiavimo standartų, ir ragina šias valstybes priimti politinį, integracinį požiūrį, kad būtų pasiekta bendra skaidri bendradarbiavimo ir vystymosi dinamika. |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į naujų vystymosi veikėjų atsiradimą, įskaitant atskiras valstybes, kurių požiūris neatitinka Europos bendradarbiavimo standartų, ir ragina šias valstybes priimti politinį, integracinį požiūrį, kad būtų pasiekta bendra skaidri bendradarbiavimo ir vystymosi dinamika.

DEKLARACIJA

dėl vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS

Atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimą dėl AIDS, vyksiantį 2011 m. birželio 8–10 d. Niujorke, AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, susirinkusi Budapešte 2001 m. gegužės 16–18 d.:

| 1. | primena, kad tikslas proporcingai didinti ir išlaikyti visuotinį prieinamumą prie ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos yra įtvirtintas kaip pagrindinis vystymosi prioritetas persvarstyto Kotonu susitarimo 31a straipsnyje; |
| --- | --- |

1.

primena, kad tikslas proporcingai didinti ir išlaikyti visuotinį prieinamumą prie ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos yra įtvirtintas kaip pagrindinis vystymosi prioritetas persvarstyto Kotonu susitarimo 31a straipsnyje;

| 2. | pabrėžia, kad per trisdešimt AIDS epidemijos metų buvo įrodyta kovos su AIDS poveikio vertė, nes tai turėjo didelės naudos ne tik užkertant kelią AIDS, bet ir siekiant didesnių tikslų sveikatos apsaugos, vystymosi ir žmogaus teisių srityse, ir kad per pastaruosius dešimt metų naujų ŽIV infekcijų atsiradimo koeficientas daugelyje šalių sumažėjo, o žmonių, kuriems taikomas antiretrovirusinis gydymas, skaičius padidėjo, kaip padidėjo ir paslaugų, kurias teikiant mažinamas vaiko užkrėtimo per motiną atvejų skaičius, aprėptis. Tačiau laimėjimų dar nepakanka, ir jie yra trapūs; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad per trisdešimt AIDS epidemijos metų buvo įrodyta kovos su AIDS poveikio vertė, nes tai turėjo didelės naudos ne tik užkertant kelią AIDS, bet ir siekiant didesnių tikslų sveikatos apsaugos, vystymosi ir žmogaus teisių srityse, ir kad per pastaruosius dešimt metų naujų ŽIV infekcijų atsiradimo koeficientas daugelyje šalių sumažėjo, o žmonių, kuriems taikomas antiretrovirusinis gydymas, skaičius padidėjo, kaip padidėjo ir paslaugų, kurias teikiant mažinamas vaiko užkrėtimo per motiną atvejų skaičius, aprėptis. Tačiau laimėjimų dar nepakanka, ir jie yra trapūs;

| 3. | todėl ragina AKR ir ES vyriausybes stiprinti bendradarbiavimą siekiant paremti AKR valstybes proporcingai didinant ir išlaikant visuotinį prieinamumą prie ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos kaip pagrindinę sąlygą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT); |
| --- | --- |

3.

todėl ragina AKR ir ES vyriausybes stiprinti bendradarbiavimą siekiant paremti AKR valstybes proporcingai didinant ir išlaikant visuotinį prieinamumą prie ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos kaip pagrindinę sąlygą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT);

| 4. | ragina, kad AKR ir ES šalys – AKR ir ES valstybių narių vyriausybės, Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų taryba – būtų atstovaujamos aukščiausiu lygiu 2011 m. aukšto lygio susitikime dėl AIDS, paremtų JT Generalinio Sekretoriaus rekomendacijas ir priimtų jo pasiūlymą siekti šešių visuotinių tikslų iki 2015 m.; |
| --- | --- |

4.

ragina, kad AKR ir ES šalys – AKR ir ES valstybių narių vyriausybės, Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų taryba – būtų atstovaujamos aukščiausiu lygiu 2011 m. aukšto lygio susitikime dėl AIDS, paremtų JT Generalinio Sekretoriaus rekomendacijas ir priimtų jo pasiūlymą siekti šešių visuotinių tikslų iki 2015 m.;

| 5. | ragina ES ginti savo pagrindinį vaidmenį kovoje su AIDS, visų pirma pradedant išsamių konsultacijų su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant ES valstybes nares, parlamentų narius, pilietinę visuomenę, procesą rengiant geografiniu požiūriu paremtą visapusišką Europos kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą 2012 m. ir vėliau; |
| --- | --- |

5.

ragina ES ginti savo pagrindinį vaidmenį kovoje su AIDS, visų pirma pradedant išsamių konsultacijų su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant ES valstybes nares, parlamentų narius, pilietinę visuomenę, procesą rengiant geografiniu požiūriu paremtą visapusišką Europos kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą 2012 m. ir vėliau;

| 6. | ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti kovos su gėdos jausmu strategijų įtraukimą į nacionalines AIDS programas, taip pat stiprinti bendruomenių sistemas; panaikinti baudžiamuosius įstatymus, politiką, praktiką, stigmatizaciją ir diskriminaciją, kuriais pažeidžiamos žmogaus teisės ir didinamas pažeidžiamumas susirgti ŽIV/AIDS ligomis; įsipareigoti teikti visapusiškas priežiūros ir pagalbos paslaugas suaugusiesiems ir vaikams, kurie užsikrėtę ŽIV, įskaitant jų globėjus; |
| --- | --- |

6.

ragina AKR ir ES vyriausybes skatinti kovos su gėdos jausmu strategijų įtraukimą į nacionalines AIDS programas, taip pat stiprinti bendruomenių sistemas; panaikinti baudžiamuosius įstatymus, politiką, praktiką, stigmatizaciją ir diskriminaciją, kuriais pažeidžiamos žmogaus teisės ir didinamas pažeidžiamumas susirgti ŽIV/AIDS ligomis; įsipareigoti teikti visapusiškas priežiūros ir pagalbos paslaugas suaugusiesiems ir vaikams, kurie užsikrėtę ŽIV, įskaitant jų globėjus;

| 7. | ragina ES ir AKR šalių vyriausybes skirti dvigubai daugiau lėšų ŽIV prevencijai ir sutelkti prevencines investicijas į integruotas ir įrodymais paremtas prevencijos programas, kurios būtų skirtos tiems gyventojams, kuriems gresia didžiausias pavojus ir kurie yra labiausiai pažeidžiami, kaip vieną iš rentabiliausių intervencijų, taip pat suaktyvinti investicijas į mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

7.

ragina ES ir AKR šalių vyriausybes skirti dvigubai daugiau lėšų ŽIV prevencijai ir sutelkti prevencines investicijas į integruotas ir įrodymais paremtas prevencijos programas, kurios būtų skirtos tiems gyventojams, kuriems gresia didžiausias pavojus ir kurie yra labiausiai pažeidžiami, kaip vieną iš rentabiliausių intervencijų, taip pat suaktyvinti investicijas į mokslinius tyrimus;

| 8. | pabrėžia, kad gydymas – didelį poveikį turintis indėlis mažinant ŽIV perdavimo ir tuberkuliozės atvejus, taip pat motinų ir vaikų mirčių skaičių. Todėl ragina AKR ir ES vyriausybes remti naujoves gydymo prieinamumo srityje, panaikinti teisines kliūtis ir užtikrinti visuotinį ir patikimą prieinamumą prie saugių, aukštos kokybės ir pigesnių vaistų, stiprinti sveikatos apsaugos ir bendruomenės sistemų pajėgumą teikti ir išlaikyti integruoto gydymo paslaugas, taip pat nuosekliai spręsti bendrų ŽIV ir tuberkuliozės infekcijų problemas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad gydymas – didelį poveikį turintis indėlis mažinant ŽIV perdavimo ir tuberkuliozės atvejus, taip pat motinų ir vaikų mirčių skaičių. Todėl ragina AKR ir ES vyriausybes remti naujoves gydymo prieinamumo srityje, panaikinti teisines kliūtis ir užtikrinti visuotinį ir patikimą prieinamumą prie saugių, aukštos kokybės ir pigesnių vaistų, stiprinti sveikatos apsaugos ir bendruomenės sistemų pajėgumą teikti ir išlaikyti integruoto gydymo paslaugas, taip pat nuosekliai spręsti bendrų ŽIV ir tuberkuliozės infekcijų problemas;

| 9. | ragina ES ir AKR šalių vyriausybes skatinti ŽIV gydymo ir reprodukcinių, motinos ir naujagimių sveikatos apsaugos paslaugų integraciją kaip pagrindinę priemonę siekiant TVT iki 2015 m., visų pirma pasitelkiant ES TVT iniciatyvą. Šiuo atžvilgiu pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos apsaugos ir bendruomenių sistemoms stiprinti siekiant užtikrinti veiksmingą ŽIV ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos programų integraciją, taip pat programų susiejimui, kad būtų gauti geresni tarpusavyje susiję rezultatai įgyvendinant su sveikata susijusius TVT; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir AKR šalių vyriausybes skatinti ŽIV gydymo ir reprodukcinių, motinos ir naujagimių sveikatos apsaugos paslaugų integraciją kaip pagrindinę priemonę siekiant TVT iki 2015 m., visų pirma pasitelkiant ES TVT iniciatyvą. Šiuo atžvilgiu pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos apsaugos ir bendruomenių sistemoms stiprinti siekiant užtikrinti veiksmingą ŽIV ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos programų integraciją, taip pat programų susiejimui, kad būtų gauti geresni tarpusavyje susiję rezultatai įgyvendinant su sveikata susijusius TVT;

| 10. | ragina AKR ir ES vyriausybes įvykdyti tinkamą dalį savo įsipareigojimų tam, kad būti patenkinti investicijų į sveikatos apsaugą poreikiai bendrąja prasme, ypač didelį dėmesį skiriant kovai su AIDS, o ES valstybės nares įgyvendinti savo ilgalaikius nustatytus finansavimo įsipareigojimus, kol besivystančių šalių vidaus investicijos proporcingai išaugs, kad būtų įgyvendintas į Abudžos deklaraciją įtrauktas įsipareigojimas skirti 15 proc. nacionalinio biudžeto sveikatos priežiūrai, ragina stiprėjančios ekonomikos valstybes vykdyti joms priklausančią įsipareigojimų dalį, taip pat skatina plačiau taikyti naujoviškas finansavimo priemones. |
| --- | --- |

10.

ragina AKR ir ES vyriausybes įvykdyti tinkamą dalį savo įsipareigojimų tam, kad būti patenkinti investicijų į sveikatos apsaugą poreikiai bendrąja prasme, ypač didelį dėmesį skiriant kovai su AIDS, o ES valstybės nares įgyvendinti savo ilgalaikius nustatytus finansavimo įsipareigojimus, kol besivystančių šalių vidaus investicijos proporcingai išaugs, kad būtų įgyvendintas į Abudžos deklaraciją įtrauktas įsipareigojimas skirti 15 proc. nacionalinio biudžeto sveikatos priežiūrai, ragina stiprėjančios ekonomikos valstybes vykdyti joms priklausančią įsipareigojimų dalį, taip pat skatina plačiau taikyti naujoviškas finansavimo priemones.

BIURO PAGAL DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ 34 STRAIPSNĮ PATEIKTI AKR IR ES JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ PAKEITIMAI

Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklės

1 straipsnis

Jungtinė parlamentinė asamblėja

1.   AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja
  (toliau – asamblėja)
  įkurta pagal Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno valstybių ir Europos
  Sąjungos
  bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 17 straipsnį.

2.   Asamblėją sudaro
  dveji rūmai, kuriuose yra
  vienodas ES ir AKR atstovų skaičius. Asamblėjos nariais gali būti Europos Parlamento nariai ir kiekvienos AKR valstybės nacionalinių parlamentų nariai arba
  išskirtiniais atvejais, kaip antai nenugalimos jėgos (force majeure), apie kuriuos iš anksto raštu turi būti pranešta 2 straipsnyje nurodytam Asamblėjos biurui (toliau – Biuras)
  , šių valstybių parlamentų paskirti atstovai. Jei AKR šalyje nėra parlamento, jos atstovas be balsavimo teisės gali dalyvauti asamblėjoje tik gavęs išankstinį asamblėjos pritarimą.

3.   Asamblėjos nario įgaliojimus AKR atstovams paskyrimo laišku suteikia atitinkamos atskirų valstybių valdžios institucijos, o Europos Parlamento atstovams – Europos Parlamento pirmininkas.

2 straipsnis

Biuras

1.   
  Kiekvieni rūmai pagal savo nusistovėjusią tvarką išrenka savo narius į
  biurą.

2.   Biurą sudaro du lygiateisiai pirmininkai ir 24 pirmininkų pavaduotojai. Pagal dvejų rūmų nustatytas procedūras pusę biuro narių siūlo AKR valstybių atstovai, o kitą pusę – Europos Parlamento atstovai.

3.   Biuras planuoja asamblėjos darbą, atsako už asamblėjos veiklos planų ir rezoliucijų tolesnį įgyvendinimą ir užmezga bei palaiko visus būtinus ryšius su AKR ir ES Ministrų taryba, ir su AKR ir ES Ambasadorių komitetu.

4.   Biuras atsakingas už asamblėjos darbo koordinavimą.

5.   Biuras posėdžiauja savo pirmininkų iniciatyva ne rečiau kaip
  keturis kartus
  per metus;
  du iš šių posėdžių vyksta likus kelioms dienoms iki
  asamblėjos
  sesijų
  .

6.   Biuras teikia asamblėjai siūlomą diskusijų darbotvarkę. Jis privalo užtikrinti, kad bent pusė darbotvarkės klausimų būtų susiję su visiems aktualiais reikalais.

Biuras gali pasiūlyti riboti kalbėjimo per diskusijas laiką.

7.   Biuras yra atsakingas už reikalus, susijusius su nuolatinių komitetų, nurodytų 25 straipsnyje (nuolatiniai komitetai), sudarymu ir jų pareigomis.

8.   Biuras yra atsakingas įgalioti nuolatinius komitetus parengti pranešimus ir pasiūlymus dėl rezoliucijų.

9.   Biuras taip pat gali perduoti svarstyti reikalus nuolatiniams komitetams, kurie vėliau gali prašyti leidimo parengti pranešimą tam tikru klausimu.

10.   Biuras yra atsakingas už asamblėjos rezoliucijų ir sprendimų įgyvendinimo eigos kontrolę. Kai rezoliucijas pateikia nuolatinis komitetas, įgaliojimus vykdyti tolesnę kontrolę biuras gali perduoti susijusio nuolatinio komiteto pirmininkui ir pranešėjui.

11.   Biuro posėdžiai yra uždari.
  Europos Sąjungos Taryba, AKR Ministrų taryba ir Europos Komisija gali būti pakviestos dalyvauti aptariant tuos posėdžių punktus, kurie susiję su atitinkamomis jų atsakomybės sritimis.

12.   
  Biuras priima savo darbo tvarkos taisykles. Jos pridedamos prie šių darbo tvarkos taisyklių.

3 straipsnis

Kitų institucijų dalyvavimas

1.   AKR ir ES Ministrų taryba,
  kaip nustatyta partnerystės susitarimo 15 straipsnyje, kviečiama bent kartą per metus atsiskaityti asamblėjai.

2.   Biuro pakviesti asamblėjos sesijose gali dalyvauti AKR Ministrų taryba ir AKR Ambasadorių komitetas bei Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija.

4 straipsnis

Stebėtojai

1.   Jei prie partnerystės susitarimo prisideda nauja valstybė, jos atstovas gali dalyvauti asamblėjos sesijose kaip stebėtojas, kol ši valstybė ratifikuos partnerystės susitarimą. AKR grupės valstybių narių atstovai gali dalyvauti asamblėjos sesijose kaip stebėtojai.

2.   Pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimą
  asamblėjos
  sesijose
  , nuolatinių komitetų posėdžiuose ir asamblėjos regioniniuose parlamentiniuose posėdžiuose
  biuras apsvarsto ir, jei tinkama, tvirtina kiekvienu atskiru atveju.

3.   Biurui pritarus,
  abu pirmininkai
  gali pakviesti kitas organizacijas arba asmenis dalyvauti
  stebėtojais
  asamblėjos sesijose, nuolatinių komitetų posėdžiuose ir regioniniuose parlamentiniuose posėdžiuose.

4.   Stebėtojai neturi teisės balsuoti.
  Kiekvienu atskiru atveju
  asamblėjai
  ar susijusio komiteto biurui atitinkamai
  pritarus, per sesiją ar
  komiteto posėdžius
  jiems gali būti suteikiamas žodis.

5 straipsnis

Asamblėjos sesijos

1.   Asamblėja posėdžiauja
  tris dienas
  du kartus per metus. Sesijas, kurios pakaitomis vyksta kurioje nors AKR grupės arba
  Europos Sąjungos
  valstybėje,
  jei įmanoma, toje, kurios eilė pirmininkauti Europos Sąjungos Tarybai
  , sukviečia asamblėjos pirmininkai.

2.   Sesijų vieta skiriama paeiliui kiekvienoje AKR grupės valstybėje ir Europos
  Sąjungos
  valstybėse narėse.

3.   Pirmininkams, biurui arba AKR ir ES Ministrų tarybai pareikalavus, gali būti sukviečiama neeilinė asamblėjos sesija.

6 straipsnis

Regioniniai asamblėjos posėdžiai

1.   Pagal partnerystės susitarimo 17 straipsnio 3 dalį asamblėja gali rengti regioninius parlamentinius posėdžius. Surengti tokius posėdžius nusprendžiama pareikalavus biurui arba atitinkamam regionui.

2.   Pagal šias darbo tvarkos taisykles regionas – tai teritorinis vienetas, kurį nustato AKR šalių nacionaliniai parlamentai. Visus šiuos nustatytus teritorinius vienetus privalo galutinai patvirtinti asamblėja.

3.   Regioniniuose posėdžiuose dalyvauja po vieną parlamento narį iš kiekvienos AKR šalies, esančios regione, ir tiek pat Europos Parlamento narių.

4.   Asamblėja rengia ne daugiau kaip
  tris
  regioninius posėdžius per metus,
  kiekvienas iš jų trunka iki trijų dienų. Jei rengiami daugiau kaip du posėdžiai, vienas iš jų vyksta per AKR šalyje vykstančią sesiją. Tuose posėdžiuose priimamos išvados informacinių pranešimų forma. Šios darbo tvarkos taisyklės mutatis mutandis taikomos regioniniams posėdžiams.

5.   
  Per regioninius posėdžius daugiausia dėmesio skiriama regioninės reikšmės ir aktualiems klausimams, ypač atitinkamų regionų regiono ir šalies strategijos dokumentams. Kiekvieno regioninio posėdžio pranešimas dėl tolesnių veiksmų teikiamas po jo vykstančiai asamblėjos sesijai.

7 straipsnis

Darbotvarkė

1.   Biuras rengia sesijos darbotvarkės projektą. Pirmininkai teikia tą projektą patvirtinti asamblėjai. Svarstomi klausimai turi būti susiję su partnerystės susitarime numatytu Europos Sąjungos ir AKR valstybių bendradarbiavimu plėtros srityje.

Į kiekvienos sesijos darbotvarkės projektą įtraukiami
  šių
  kategorijų klausimai:

| i) | nuolatinių komitetų pateikti pranešimai; per sesiją bus galima pateikti tris tokius pranešimus. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų apimtis nustatyta šių darbo tvarkos taisyklių II priede; |
| --- | --- |

i)

nuolatinių komitetų pateikti pranešimai; per sesiją bus galima pateikti tris tokius pranešimus. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų apimtis nustatyta šių darbo tvarkos taisyklių II priede;

| ii) | neatidėliotini klausimai, kuriuos pasiūlė nuolatiniai komitetai arba pateikė biuras; neatidėliotini klausimai įtraukiami į darbotvarkę išimties tvarka; per vieną sesiją jų galima svarstyti ne daugiau kaip du.
  Kiti klausimai perduodami atsakingam nuolatiniam komitetui
  ; |
| --- | --- |

ii)

neatidėliotini klausimai, kuriuos pasiūlė nuolatiniai komitetai arba pateikė biuras; neatidėliotini klausimai įtraukiami į darbotvarkę išimties tvarka; per vieną sesiją jų galima svarstyti ne daugiau kaip du.
  Kiti klausimai perduodami atsakingam nuolatiniam komitetui
  ;

| iii) | svarbiausias klausimas aukšto lygio diskusijoms. |
| --- | --- |

iii)

svarbiausias klausimas aukšto lygio diskusijoms.

2.   Neatidėliotinais klausimais AKR valstybių atstovai, frakcija arba dešimt asamblėjos narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Pasiūlymus dėl rezoliucijos, kurių apimtis nustatyta II priede, galima pateikti tik dėl į šios sesijos darbotvarkės projektą įtrauktų neatidėliotinų klausimų. Pasiūlymai dėl rezoliucijų turi būti pateikiami ne vėliau kaip likus keturioms savaitėms iki sesijos, kur jie bus svarstomi ir dėl jų balsuojama, pradžios.

3.   
  Skubos atvejais pirmininkai pagal rašytinę ir (arba) tylaus pritarimo procedūrą gali atnaujinti darbotvarkės projektą tarp biuro posėdžių.

4.   Pasiūlymai dėl rezoliucijų neatidėliotinais klausimais pateikiami biurui. Biuras tikrina, kad visi pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie atitinka 2 dalyje nurodytus kriterijus, būtų įtraukti į darbotvarkę ir išversti į anglų ir prancūzų kalbas. Biuro pasiūlymai teikiami tvirtinti asamblėjai.

5.   Apie rezoliucijų pasiūlymus neatidėliotinais klausimais biuras informuoja atsakingą komitetą.

8 straipsnis

Kvorumas

1.   Asamblėjos kvorumas yra tada, jei į posėdį susirenka trečdalis AKR šalių ir Europos Parlamento atstovų.

2.   Bet koks balsavimas yra teisėtas nepaisant balsavusiųjų skaičiaus, išskyrus atvejus, kai ne mažiau kaip dešimties narių išankstiniu prašymu Pirmininkas prieš balsuojant konstatuoja, kad kvorumo balsavimo metu nėra. Jei kvorumo nėra, balsavimas įrašomas į kito posėdžio darbotvarkę.

9 straipsnis

Pirmininkavimas posėdžiams

1.   Abu pirmininkai drauge nusprendžia, kuris iš jų ir kuriai asamblėjos sesijai pirmininkaus.

2.   Pirmininkas paskelbia asamblėjos posėdžių pradžią, pertrauką ir pabaigą. Pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma darbo tvarkos taisyklių, palaiko tvarką, suteikia žodį kalbėtojams, skelbia diskusijų pabaigą, balsavimą ir balsavimo rezultatus.

3.   Per diskusijas pirmininkas gali tik apibendrinti svarstomą klausimą arba paraginti kalbėtojus laikytis tvarkos; jei jis pageidauja dalyvauti diskusijose, turi palikti pirmininko postą.

4.   Bet kurį pirmininką, jam pageidaujant, pirmininko poste gali pakeisti jo pavaduotojas.

10 straipsnis

Sėdėjimas salėje

Asamblėjos nariams vietos skiriamos abėcėlės tvarka: Europos Parlamento atstovams – pagal pavardę, AKR šalių atstovams – pagal šalies pavadinimą,
  per kiekvieną sesiją pirminė abėcėlės raidė keičiama kita po jos einančia abėcėlės raide
  .

11 straipsnis

Oficialiosios kalbos

1.   Oficialiosios asamblėjos kalbos: anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.

Per visus Europos Parlamento įprastose darbo vietose vykstančius posėdžius vertimo žodžiu paslaugos teikiamos visomis posėdyje dalyvaujančių Europos Parlamento narių darbo kalbomis. Per visus posėdžius, vykstančius už Europos Parlamento įprastų darbo vietų ribų, vertimo žodžiu paslaugos teikiamos pagal atitinkamas Europos Parlamento vidaus taisykles, išdėstytas taisyklėse dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir jos organų posėdžių tvarkos, nustatytas 2003 m. vasario 10 d. Europos Parlamento biuro sprendimu. Vertimo raštu paslaugos teikiamos kiekviename posėdyje anglų ir prancūzų kalba.

2.   Oficialiosiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem – anglų ir prancūzų – kalbomis.

12 straipsnis

Veiklos viešumas

Jei asamblėja nenusprendžia kitaip, jos sesijos yra viešos.

13 straipsnis

Posėdžio protokolas

1.   Praėjusio posėdžio protokolai su priimtais asamblėjos sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijami nariams per kitą posėdį.

2.   Europos Parlamentas posėdžių protokolus spausdina
  Europos Sąjungos
  oficialiajame leidinyje, o AKR valstybės pačios sprendžia, kur juos skelbs.
  Paskutinio sesijos posėdžio protokolas teikiamas tvirtinti kitos sesijos pradžioje ir visus pakeitimus skelbia Europos Parlamentas Europos Sąjungos oficialiojo leidinyje ir AKR valstybės, kurios nusprendžia pačios, kur juos skelbti.

14 straipsnis

Pirmininkų pareiškimai ir spaudos pranešimai

1.   
  Pirmininkai gali, kai įmanoma, pasikonsultavę su biuro nariais pagal rašytinę ir (arba) tylaus pritarimo procedūrą, paskelbti bendrus skubius pareiškimus bet kokiu AKR ir ES partnerystės klausimu. Tokie pareiškimai grindžiami visomis esamomis rezoliucijomis ir pareiškimais. Juos paskelbę, pirmininkai visų pirma apie tai informuoja biurą siekdami, kad šiuos pareiškimus kuo greičiau aptartų visi asamblėjos nariai.

2.   
  Pranešimai spaudai rengiami anglų ir prancūzų kalbomis. Jie laikomi oficialiais dokumentais.

15 straipsnis

Teisė kalbėti

1.   Asamblėjos narys gali kalbėti tik tada, kai pirmininkas suteikia jam žodį. Rezoliucijose
  ar diskusijose
  paminėtų šalių atstovai turi teisę per nurodytą ribotą laiką pateikti atsakymą.

2.   
  Kalbėjimo laikas per diskusijas asamblėjoje paskirstomas vienodai Europos Parlamento ir AKR šalių atstovams.
  Pirmininkui pasiūlius, asamblėja gali nuspręsti apriboti kalbėjimo trukmę.
  Nariai gali papildyti savo pareiškimus raštu, šie dokumentai neturi būti ilgesni kaip 2 000 ženklų. Papildymai raštu archyvuojami jų originalo kalba.

3.   Kalbėjimo laikas Europos Parlamento nariams skirstomas pagal d'Hondto sistemą.

4.   AKR ir ES Ministrų tarybos nariai arba jų paskirti atstovai ir 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų institucijų atstovai gali kalbėti, paprašę suteikti jiems žodį.

5.   Kalbėtojo negalima pertraukti, išskyrus toliau 6 dalyje išvardytus atvejus; pirmininkas gali nutraukti kalbą, jei baigiasi kalbėti skirtas laikas.

6.   Jei kalbėtojas nukrypsta nuo temos, pirmininkas paprašo laikytis tvarkos. Jei kalbėtojas nuolatos nukrypsta nuo aptariamos temos, pirmininkas savo nuožiūra kurį laiką gali uždrausti jam kalbėti.

16 straipsnis

Balsavimo teisė ir balsavimo būdai

1.   Kiekvienam turinčiam balsavimo teisę nariui priklauso vienas neperleidžiamas balsas.

2.   Paprastai asamblėjos nariai balsuoja pakeldami ranką. Jei balsavimo rankos pakėlimu rezultatas kelia abejonių, balsuojama dar kartą spalvotomis kortelėmis arba elektroniniu būdu.

3.   Jei
  iki balsavimo dienos 10 val.
  ne mažiau kaip dešimt narių raštu pareikalauja slapto balsavimo, asamblėja balsuoja slaptai.

4.   Paprastai sprendimas laikomas priimtu tik tuo atveju, jei už jį balsavo dauguma balsavusių narių. Jei
  iki balsavimo dienos 10 val.
  ne mažiau kaip penki nariai pateikia prašymą balsuoti atskirai, AKR
  šalių parlamentų nariai
  ir Europos Parlamento
  atstovai
  balsuoja atskirai ir pasikeisdami. Tokiu atveju tekstas, dėl kurio buvo balsuojama, laikomas priimtu, jei už jį balsavo ir dauguma balsuojant dalyvavusių AKR šalių parlamentų narių
  , ir dauguma balsavime dalyvavusių Europos Parlamento narių
  .

5.   Balsams pasiskirsčius po lygiai, pasiūlymas nepatvirtinamas. Jis gali būti vėl pateikiamas per kitą asamblėjos sesiją.

6.   
  Iki balsavimo dienos 10 val.
  ne mažiau kaip penkiems nariams pareikalavus raštu, asamblėja balsuoja dėl atskirų pastraipos dalių teksto arba dėl pakeitimo.

7.   Kiekvieną prašymą, pateiktą pagal šio straipsnio 3, 4 ir 6 dalis, jo teikėjas gali bet kada prieš balsavimą atsiimti.

17 straipsnis

Paaiškinimai dėl balsavimo

Kiekvienas narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl galutinio balsavimo arba ne ilgesnį kaip 200 žodžių paaiškinimą raštu.
  Paaiškinimai raštu archyvuojami originalo kalba.

18 straipsnis

Asamblėjos rezoliucijos

1.   Asamblėja balsuoja dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, kuriuos pagal 7 straipsnį nuolatiniai komitetai teikia savo pranešimuose.

2.   Be to, pagal 7 straipsnį asamblėja balsuoja dėl visų pasiūlymų dėl rezoliucijų neatidėliotinais klausimais.

3.   
  Pirmininkas
  kviečia visus, pateikusius pasiūlymus dėl rezoliucijų panašiais klausimais, sudaryti kompromisinį pasiūlymą. Diskusijų pabaigoje visi kompromisiniai pasiūlymai dėl rezoliucijų ir jų pakeitimai pateikiami asamblėjai balsuoti. Kai patvirtinamas kompromisinis pasiūlymas dėl rezoliucijos, visi kiti pasiūlymai šiuo klausimu atmetami.

4.   Asamblėjos patvirtintos rezoliucijos siunčiamos Europos Komisijai, AKR ir ES Ministrų tarybai ir kitoms suinteresuotoms šalims. Per kitą asamblėjos sesiją Europos Komisija ir AKR ir ES Ministrų taryba praneša, kaip priimtos rezoliucijos įgyvendinamos toliau.

19 straipsnis

Pakeitimai

1.   Pakeitimus pateikti gali balsavimo teisę turintys AKR šalių atstovai, politinės frakcijos arba dešimt asamblėjos narių. Pakeitimai turi būti pateikiami raštu, ir nurodoma, kokį tekstą jie turi pakeisti. Atsižvelgdamas į šiuos kriterijus pirmininkas nusprendžia, ar pakeitimai priimtini.

2.   Galutinė pakeitimų pateikimo data yra skelbiama sesijos pradžioje.

3.   Balsuojant pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstą, su kuriuo jie yra susiję.

4.   Jei siūloma tos pačios teksto dalies du arba daugiau pakeitimų, pirmiausiai balsuojama dėl pakeitimo, kurio turinys labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto. Žodžiu galima pateikti tik pakeitimus, kuriais ištaisomos faktinės arba kalbos klaidos. Visi kiti pakeitimai žodžiu bus svarstomi Asamblėjos nuožiūra. Jei dešimt narių prieštarauja pakeitimui žodžiu, jis nepriimamas.

20 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Bet kuris asamblėjos narys AKR ir ES Ministrų tarybai ar Europos Komisijai gali pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu.

2.   Šie klausimai pateikiami raštu biurui, kuris sprendžia, ar jie priimtini; priimtinus klausimus biuras siunčia AKR ir ES Ministrų tarybai arba Europos Komisijai. AKR ir ES Ministrų taryba arba Europos Komisija prašoma pateikti atsakymą raštu per du mėnesius nuo klausimo atsiuntimo dienos.

3.   Klausimus ir atsakymus į juos Europos Parlamentas spausdina Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o AKR valstybės savo nuožiūra pasirenka, kur juos skelbs.

4.   Ten pat spausdinami ir klausimai, į kuriuos per nustatytą laiką neatsakyta, ir nurodoma, kad dar negautas atsakymas.

21 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu

1.   Klausimų AKR ir ES Ministrų tarybai ir Europos Komisijai valanda rengiama per kiekvieną sesiją biuro siūlomu metu, kad būtų užtikrintas gausiausias tų institucijų dalyvavimas.

2.   Bet kuris asamblėjos narys gali pateikti AKR ir ES Ministrų tarybai ir Europos Komisijai po vieną klausimą, į kurį atsakoma žodžiu. Tik vienas narys kviečiamas užduoti kelių narių vardu pateikiamus klausimus.

3.   Klausimai pateikiami biurui raštu iki jo nustatyto galutinio termino.

4.   Skubiais atvejais ir pritariant institucijai, kuriai adresuojami klausimai, abu pirmininkai arba biuras gali nuspręsti įtraukti klausimą į darbotvarkę, net jei baigėsi biuro nustatytas galutinis terminas.

5.   Asamblėjos pirmininkai sprendžia klausimų, į kuriuos atsakoma žodžiu, priimtinumą. Priimtinumas apibūdina partnerystės susitarimo sritis ir sąlygas. Su jau į darbotvarkę įtrauktomis diskusijų temomis susiję klausimai laikomi nepriimtinais. Priimtini klausimai perduodami AKR ir ES Ministrų tarybai arba Europos Komisijai. Pirmininkai nusprendžia dėl klausimų priėmimo tvarkos. Klausimo autorius nedelsiant informuojamas apie jų sprendimą.

6.   Klausimas turi būti ne ilgesnis kaip 100 žodžių. Jis turi būti suformuluotas kaip paklausimas, o ne kaip teiginys.

7.   Asamblėja skiria kiekvienoje sesijoje ne mažiau kaip dvi valandas atsakyti į klausimus žodžiu. Į klausimus, į kuriuos neatsakyta dėl laiko stokos, atsakoma raštu, jei autorius neatsiima savo klausimo.

8.   Į klausimą atsakoma tik dalyvaujant klausimo autoriui arba pavaduojančiam asmeniui, kurio pavardę autorius raštiškai prieš klausimų valandos pradžią nurodo pirmininkams.

9.   Jei nedalyvauja nei klausimo autorius, nei pavaduojantis asmuo, į klausimą atsakoma raštu.

10.   AKR ir ES Ministrų Taryba arba Europos Komisija pakviečiamos pateikti trumpą atsakymą. Po to, kai į klausimą atsakoma, pradinio klausimo pateikėjas gali pateikti vieną trumpą papildomą klausimą, jei yra laiko. Pirmininkas gali atmesti bet kurį klausimą, nesusijusį su pradiniu klausimu.

11.   Reikalaujant dešimčiai arba daugiau asamblėjos narių, gavus AKR ir ES Ministrų tarybos arba Europos Komisijos atsakymą, gali vykti diskusijos. Pirmininkas nustato tų diskusijų trukmę.

22 straipsnis

Pranešimas apie AKR ir ES Ministrų tarybos veiklą

Pranešimas apie AKR ir ES Ministrų tarybos veiklą, kuriame nurodomos priėmus asamblėjos rezoliucijas taikytos priemonės, išspausdinamas oficialiosiomis kalbomis ir išplatinamas.

23 straipsnis

Partnerystės susitarimo gyvendinimo kontrolė

Biurui pasiūlius, asamblėja gali paskirti vieną pranešėją iš Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalių ir vieną pranešėją iš ES parengti pranešimui apie konkretų regioną arba bet kokį kitą klausimą, susijusį su partnerystės susitarimo įgyvendinimu.

24 straipsnis

AKR ir ES Ministrų Tarybos prašymas pateikti nuomonę

1.   Kai asamblėjos prašoma pateikti nuomonę dėl sprendimo arba siūlomo sprendimo, rezoliucijos, AKR ir ES Ministrų tarybos rekomendacijos ar nuomonės, prašymas pateikiamas biurui, kuris perduoda klausimą Asamblėjai kartu su savo rekomendacija.

2.   Biuras gali pateikti galutinį sprendimą dėl klausimo, kurį AKR ir ES Ministrų taryba pripažino neatidėliotinu.

25 straipsnis

Nuolatiniai komitetai

1.   Asamblėja paskiria tris nuolatinius komitetus, atsakingus už šias partnerystės susitarimo įgyvendinimo sritis:

| — | demokratinių procesų skatinimas palaikant dialogą ir konsultuojant, |
| --- | --- |

—

demokratinių procesų skatinimas palaikant dialogą ir konsultuojant,

| — | ekonominiai, finansiniai bei prekybos klausimai ir Europos plėtros fondo panaudojimas, |
| --- | --- |

—

ekonominiai, finansiniai bei prekybos klausimai ir Europos plėtros fondo panaudojimas,

| — | socialiniai ir aplinkos apsaugos klausimai. |
| --- | --- |

—

socialiniai ir aplinkos apsaugos klausimai.

2.   Laikantis bendrųjų susitarimų dėl Asamblėjos veikimo, nuolatiniai komitetai sudaromi iš Asamblėjos narių pagal 1 straipsnį ir veikia griežtai kaip jungtiniai dariniai.

3.   Nuolatinių komitetų darbo tvarkos taisykles patvirtina asamblėja biuro siūlymu.

26 straipsnis

Laikini tyrimo komitetai

1.   Biuras, asamblėjai pasiūlius, gali paskirti laikinus tyrimo komitetus specifiniams klausimams, susijusiems su partnerystės susitarimu arba jame aptariamiems, nagrinėti. Vienu metu gali veikti ne daugiau kaip du tokie komitetai. Tyrimo komitetai savo darbą privalo baigti per vienerius metus.

2.   Biuras nustato jų atsakomybę, sudėtį ir įgaliojimus.

27 straipsnis

Seminarai

1.   Siekdama„geresnio savitarpio supratimo tarp Europos Sąjungoje ir AKR šalyse gyvenančių žmonių ir didinant visuomenės sąmoningumą plėtros klausimais“, asamblėja reguliariai organizuoja seminarus ne tik Europos Sąjungos, bet ir AKR šalyse.

2.   Biuras atsako už rengimą seminarų, kurių metu suteikiama galimybė pasikviesti asmenis, galinčius asamblėjai suteikti iš pirmųjų šaltinių aktualią informaciją apie politinę, ekonominę, socialinę ir kultūros padėtį.

28 straipsnis

Misijos ir delegacijos

1.   Biuras gali nuspręsti į AKR ar ES šalis arba į tarptautines organizacijas pasiųsti delegaciją rinkti duomenų, jei laikomasi biudžeto apribojimų. Be to, biuras arba asamblėja, pakvietus atitinkamai šaliai ir su sąlyga, kad užtikrintas saugumas ir kad Europos Parlamento narių atveju tai būtų suderinama su Europos Parlamento vidaus taisyklėmis
  , gali nuspręsti siųsti
  jungtines
  delegacijas stebėti prezidento arba parlamento rinkimų. Be to, vadovaudamasis glaudaus bendradarbiavimo principu, numatytu 29 straipsnyje, biuras gali siųsti delegacijas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei socialinių partnerių posėdžius, tarp jų ir į posėdžius, vykstančius ne Briuselyje.

Biurui ir per kitą asamblėjos sesiją teikiama ataskaita. Kitame biuro posėdyje imamasi konkrečių veiksmų, susijusių su ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis.

2.   Pirmininkai ar pirmininkų pavaduotojai gali dalyvauti aukšto lygio susitikimuose
  ar tarptautinių parlamentinių organų susitikimuose
  , kai kviečiami juose dalyvauti atsižvelgiant į jų tarnybines pareigas, atskirai ar kartu, asamblėjos vardu. Tokių misijų metu asamblėjai turi būti atstovaujama kaip visumai, o susijusi veikla turi atspindėti bendrus AKR ir ES interesus.

29 straipsnis

Konsultavimasis su pilietine visuomene

Asamblėja stengiasi užtikrinti, kad Afrikos, Karibų jūros baseino bei Ramiojo vandenyno šalys ir Europos Sąjunga nuolatos bendrautų ir konsultuotųsi su AKR ir ES šalių ekonominiais ir socialiniais partneriais bei kitais pilietinės visuomenės atstovais, kad išsiaiškintų jų požiūrį į partnerystės susitarimo siekius. Tie pilietinės visuomenės atstovai turi galimybę dalyvauti regionų ir nuolatinių komitetų posėdžiuose bei seminaruose. Kiekvienu atveju biuras išnagrinėja aplinkybes, kuriomis atstovams siunčiami pakvietimai.

30 straipsnis

Garbės pirmininkas

Biurui pasiūlius ir išimtiniais atvejais asamblėja gali suteikti garbės pirmininko vardą vienam iš dviejų ankstesnių pirmininkų. Šiuo garbingu vardu asamblėja išreiškia šiam asmeniui jo nuopelnų tarnyboje asamblėjos labui per narystės asamblėjoje laikotarpį pripažinimą.

31 straipsnis

Sekretoriatas

Europos Parlamento generalinis sekretorius ir AKR šalių Generalinio sekretoriato generalinis sekretorius imsis visų reikiamų priemonių, kad padėtų asamblėjai ir užtikrintų sklandų jos darbą. Jie atsakingi biurui.

32 straipsnis

Finansinis reglamentas

Asamblėja patvirtina savo finansinį reglamentą, atsižvelgdama į biuro pasiūlymus.

33 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių aiškinimas

Pirmininkas arba, jo prašymu, biuras, sprendžia klausimus, susijusius su darbo tvarkos taisyklių aiškinimu.

34 straipsnis

Pareiškimai dėl darbo tvarkos

1.   Pirmenybė kalbėti suteikiama nariui, iškėlusiam klausimų dėl darbo tvarkos arba pateikusiam pasiūlymą dėl procedūros. Pranešimas, kuriame pateikiamas pasiūlymas dėl darbo tvarkos taisyklių laikymosi ar procedūros, negali trukti ilgiau kaip dvi minutes.

2.   Paprašius, pirmininkas gali leisti ne ilgiau kaip dvi minutes kalbėti vienam kalbėtojui, kuris nepritaria šiam pasiūlymui.

3.   Daugiau asmenų kalbėti neleidžiama.

4.   Pirmininkas paskelbia savo sprendimą dėl darbo tvarkos arba su procedūra susijusio pasiūlymo. Prieš tai pirmininkas gali pasitarti su biuru.

35 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių peržiūra

1.   Dėl šių darbo tvarkos taisyklių pakeitimų sprendžia asamblėja, atsižvelgdama į biuro pasiūlymus ir pasikonsultavusi su politinių reikalų komitetu.

2.   Pakeitimai priimami tik tuomet, kai jiems didžiąja balsų dauguma pritaria abiejų asamblėjoje atstovaujamų grupių dalyviai.

3.   Jeigu balsuojant nenurodoma kitaip, darbo tvarkos taisyklių pakeitimai įsigalioja pirmąją dieną po jų patvirtinimo sesijos metu.

I PRIEDAS

Nuolatinių komitetų įgaliojimai, atsakomybė, narystė ir darbo tvarka

1 straipsnis

Yra trys nuolatiniai parlamentiniai komitetai, kuriems yra suteikti šie įgaliojimai ir atsakomybė:

| I. | POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | politinio dialogo vykdymas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnis), plėtra ir instituciniai klausimai; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

politinio dialogo vykdymas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnis), plėtra ir instituciniai klausimai;

| 2. | žmogaus teisių, demokratijos ir teisingo valdymo saugojimas ir skatinimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 9 straipsnis); |
| --- | --- |

2.

žmogaus teisių, demokratijos ir teisingo valdymo saugojimas ir skatinimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 9 straipsnis);

| 3. | taikos palaikymo veikla, konfliktų prevencija ir jų sprendimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 11 straipsnis); |
| --- | --- |

3.

taikos palaikymo veikla, konfliktų prevencija ir jų sprendimas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 11 straipsnis);

| 4. | migracijos klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

migracijos klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnis);

| 5. | asamblėjos santykiai su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

5.

asamblėjos santykiai su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.

Komitetas, vadovaudamasis asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 28 straipsniu, koordinuos duomenų rinkimo misijas, taip pat ir rinkimų stebėjimą kitose šalyse.

| II. | EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | ekonomikos plėtra ir bendradarbiavimas prekybos srityje, taip pat taikomosios veiklos ir partnerystės stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

II.

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

ekonomikos plėtra ir bendradarbiavimas prekybos srityje, taip pat taikomosios veiklos ir partnerystės stiprinimas;

| 2. | makroekonomika ir struktūrinės reformos, ekonomikos sektoriaus plėtra ir turizmas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 22–24 straipsniai); |
| --- | --- |

2.

makroekonomika ir struktūrinės reformos, ekonomikos sektoriaus plėtra ir turizmas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 22–24 straipsniai);

| 3. | nauji AKR ir ES susitarimai prekybos srityje, patekimas į rinką ir palaipsnė AKR šalių integracija į pasaulio ekonomiką (AKR ir ES partnerystės susitarimo 34–37 straipsniai); |
| --- | --- |

3.

nauji AKR ir ES susitarimai prekybos srityje, patekimas į rinką ir palaipsnė AKR šalių integracija į pasaulio ekonomiką (AKR ir ES partnerystės susitarimo 34–37 straipsniai);

| 4. | prekybos ir darbo standartai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 50 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

prekybos ir darbo standartai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 50 straipsnis);

| 5. | kaimo plėtra, žvejyba ir maisto saugumas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 53 ir 54 straipsniai); |
| --- | --- |

5.

kaimo plėtra, žvejyba ir maisto saugumas (AKR ir ES partnerystės susitarimo 53 ir 54 straipsniai);

| 6. | visi klausimai, susiję su finansinio bendradarbiavimo plėtra, įskaitant tolesnes Europos vystymo fondo panaudojimo priemones. |
| --- | --- |

6.

visi klausimai, susiję su finansinio bendradarbiavimo plėtra, įskaitant tolesnes Europos vystymo fondo panaudojimo priemones.

| III. | SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

  Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:






  1. | socialinių ir žmogiškųjų išteklių raida; |
| --- | --- | --- |

III.

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

Komitetas atsakingas už šiuos klausimus:

1.

socialinių ir žmogiškųjų išteklių raida;

| 2. | socialinė infrastruktūra ir paslaugos, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo klausimus (AKR ir ES partnerystės susitarimo 25 straipsnis); |
| --- | --- |

2.

socialinė infrastruktūra ir paslaugos, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo klausimus (AKR ir ES partnerystės susitarimo 25 straipsnis);

| 3. | jaunimo ir kultūros klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 26 ir 27 straipsniai); |
| --- | --- |

3.

jaunimo ir kultūros klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 26 ir 27 straipsniai);

| 4. | lyčių lygybės klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 31 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

lyčių lygybės klausimai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 31 straipsnis);

| 5. | aplinkos apsauga ir gamtos ištekliai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 32 straipsnis). |
| --- | --- |

5.

aplinkos apsauga ir gamtos ištekliai (AKR ir ES partnerystės susitarimo 32 straipsnis).

2 straipsnis

1.   Kiekvienas asamblėjos narys turi teisę būti vieno iš nuolatinių komitetų narys.

2.   Komitetai sudaromi iš 52 narių, ir juose yra vienodas Europos Parlamento ir AKR šalių parlamentų narių skaičius. Jei padaugėtų AKR šalių, proporcingai padidėtų vietų skaičius nuolatiniuose komitetuose.

3.   Be to, nariai gali dalyvauti komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose ir turėti patariamojo balso teisę arba, pakviesti komiteto biuro, dalyvauti posėdžiuose, kuriuose aptariami jų šalies arba regiono klausimai.

4.   Atstovams, kurie nėra parlamento nariai, leidžiama dalyvauti tik tuo atveju, kai aptariami jų šalies klausimai, tačiau jie neturi teisės balsuoti.

5.   Jei komitetas nenusprendžia kitaip, visi posėdžiai yra vieši.

3 straipsnis

1.   Komitetų sudėtis turi kuo tiksliau atspindėti asamblėjos sudėtį.

2.   Komitetai vieneriems metams iš savo narių išrenka komiteto biurą.

3.   Komiteto biurą sudaro du pirmininkai (vienas atstovauja Europos Parlamentui, kitas – AKR šalims) ir keturi pirmininkų pavaduotojai (du AKR šalių atstovai ir du – Europos Parlamento atstovai).

4.   Komitetams bendrai pirmininkauja Europos Parlamento narys ir AKR šalies parlamento narys.

5.   Komitetai gali paskirti pranešėjus specialiesiems klausimams komiteto kompetencijos ribose ištirti ir, pagal darbo tvarkos taisyklių 2 straipsnį, gavę biuro leidimą, paruošti pranešimus asamblėjai.

Pranešimuose pateikiamus pasiūlymus dėl rezoliucijų galima papildyti paaiškinamuoju, ne ilgesniu kaip keturių lapų pareiškimu.

6.   Nuolatiniai komitetai gali aptarti kitus darbotvarkės klausimus be pranešimo ir raštu informuoti biurą apie tai, kurie klausimai buvo aptarti.

7.   Be to, vadovaujantis Partnerystės susitarimo 17 straipsnio 3 dalimi, komitetai dalyvauja dialoge su ne valstybės veikėjais, ypač klausymuose.

8.   Komitetai informuoja asamblėją apie savo veiklą.

4 straipsnis

1.   Komitetai posėdžiauja, kai juos sukviečia pirmininkai. Per metus vyksta ne daugiau kaip keturi posėdžiai, du iš jų – per asamblėjos sesiją.

2.   Kiekvienas narys gali teikti pakeitimus svarstyti komitete. Komiteto posėdžiams mutatis mutandis taikomos asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 3 straipsnyje (kitų institucijų dalyvavimas), 4 straipsnyje (stebėtojai), 8 straipsnyje (kvorumas), 9 straipsnyje (pirmininkavimas posėdžiams), 16 straipsnyje (balsavimo teisė ir balsavimo būdai) ir 29 straipsnyje (konsultavimasis su pilietine visuomene) nurodytos procedūros.

II PRIEDAS

Tekstų ilgis

Atsižvelgiant į tai, kad dokumentai turi būti išverčiami ir dauginami, nustatoma didžiausia leistina jų apimtis:

| — | aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai ir faktų nustatymo misijų ataskaitos ne ilgesni nei šeši puslapiai; |
| --- | --- |

—

aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai ir faktų nustatymo misijų ataskaitos ne ilgesni nei šeši puslapiai;

| — | pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais ne ilgesni nei keturi puslapiai, konstatuojamosios dalys įskaičiuojamos, o citatos ne. |
| --- | --- |

—

pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais ne ilgesni nei keturi puslapiai, konstatuojamosios dalys įskaičiuojamos, o citatos ne.

Puslapis – tai 1 500 ženklų apimties tekstas (tarpai neįskaičiuojami).

Šis priedas gali būti keičiamas paprastu biuro sprendimu.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. Budapešte (Vengrijoje).

1

(2)  Ramiojo vandenyno šalių, Australijos ir Naujosios Zelandijos rinkimų administratorių tinklas.

2

(3)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. Budapešte (Vengrijoje).

3

(4)  OL C 303, 2010 11 09, p. 243.

4

(5)  OL C 61, 2009 03 16, p. 26.

5

(6)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. Budapešte (Vengrijoje).

6

(7)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. Budapešte (Vengrijoje).

7

(8)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. Budapešte (Vengrijoje).

8

(9)  COM(2011)207.

9

(10)  COM(2011)200 galutinis.

10

(11)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

11

(12)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

12

(13)  Sumner, 2011, „The New Bottom Billion: What If Most of the World’s Poor Live in Middle-Income Countries?“ (liet. „Naujas milijardas neturtingiausių pasaulio gyventojų: ar daugelis neturtingiausių pasaulio žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse?“), Center for Global Development, CGD apžvalga, 2011 m. kovo mėn., [Internete] paskelbta adresu: www.cgdev.org peržiūrėta 2011 m. balandžio 7 d.

13

(14)  Europos Komisija (2009 m.), „Pagalbos veiksmingumo planas. Europinio požiūrio privalumai“, konsultavimo bendrovės HTSPE parengtas tyrimas, skirtas Europos Komisijai.

14

---