# Uradni list C 271/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.271.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 271 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5414. september 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.271.slv

Uradni list

Evropske unije

C 271

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5414. september 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 271/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 271/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 271/02 | Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta | 6 |
| 2011/C 271/03 | Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta | 7 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 271/04 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| 2011/C 271/05 | Sklep Komisije z dne 12. septembra 2011 o financiranju v letu 2011 več ukrepov, potrebnih za zagotovitev uporabe Uredbe (ES) št. 882/2004 | 9 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 271/06 | Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 316, 28.12.2007, str. 1; UL C 134, 31.5.2008, str. 16; UL C 177, 12.7.2008, str. 9; UL C 200, 6.8.2008, str. 10; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 10; UL C 37, 14.2.2009, str. 10; UL C 64, 19.3.2009, str. 20; UL C 99, 30.4.2009, str. 7; UL C 229, 23.9.2009, str. 28; UL C 263, 5.11.2009, str. 22; UL C 298, 8.12.2009, str. 17; UL C 74, 24.3.2010, str. 13; UL C 326, 3.12.2010, str. 17; UL C 355, 29.12.2010, str. 34; UL C 22, 22.1.2011, str. 22; UL C 37, 5.2.2011, str. 12; UL C 149, 20.5.2011, str. 8; UL C 190, 30.6.2011, str. 17; UL C 203, 9.7.2011, str. 14; UL C 210, 16.7.2011, str. 30) | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 271/02

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta

6

2011/C 271/03

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta

7

Evropska komisija

2011/C 271/04

Menjalni tečaji eura

8

2011/C 271/05

Sklep Komisije z dne 12. septembra 2011 o financiranju v letu 2011 več ukrepov, potrebnih za zagotovitev uporabe Uredbe (ES) št. 882/2004

9

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 271/06

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 316, 28.12.2007, str. 1; UL C 134, 31.5.2008, str. 16; UL C 177, 12.7.2008, str. 9; UL C 200, 6.8.2008, str. 10; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 10; UL C 37, 14.2.2009, str. 10; UL C 64, 19.3.2009, str. 20; UL C 99, 30.4.2009, str. 7; UL C 229, 23.9.2009, str. 28; UL C 263, 5.11.2009, str. 22; UL C 298, 8.12.2009, str. 17; UL C 74, 24.3.2010, str. 13; UL C 326, 3.12.2010, str. 17; UL C 355, 29.12.2010, str. 34; UL C 22, 22.1.2011, str. 22; UL C 37, 5.2.2011, str. 12; UL C 149, 20.5.2011, str. 8; UL C 190, 30.6.2011, str. 17; UL C 203, 9.7.2011, str. 14; UL C 210, 16.7.2011, str. 30)

18

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2011/C 271/07 | Razpis javnih natečajev | 19 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 271/08 | Državna pomoč – Nemčija – Državna pomoč MC 12/10 – Odsvojitve hranilnice Sparkasse KölnBonn mestu Köln (Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (
  1
  ) | 20 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 271/09 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 22 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2011/C 271/07

Razpis javnih natečajev

19

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 271/08

Državna pomoč – Nemčija – Državna pomoč MC 12/10 – Odsvojitve hranilnice Sparkasse KölnBonn mestu Köln (Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (
  1
  )

1

20

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 271/09

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 271/01

| Datum sprejetja odločitve | 23.2.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 204/10 |
| Država članica | Švedska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn |
| Pravna podlaga | Regeringsbeslut 2008-07-03 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Povratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 120 mio. SEK |
| Intenzivnost | 40 % |
| Trajanje | 22.2.2011–31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Riksgäldskontoret |
| Riksgälden |
| SE-103 74 Stockholm |
| SVERIGE |

Datum sprejetja odločitve

23.2.2011

Referenčna številka državne pomoči

N 204/10

Država članica

Švedska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn

Pravna podlaga

Regeringsbeslut 2008-07-03

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Povratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 120 mio. SEK

Intenzivnost

40 %

Trajanje

22.2.2011–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Riksgäldskontoret

Riksgälden

SE-103 74 Stockholm

SVERIGE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 4.11.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 312/10 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych |
| Pravna podlaga | — | artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.), |

Datum sprejetja odločitve

4.11.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 312/10

Država članica

Poljska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych

Pravna podlaga

—

artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.),

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:






  — | z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące, |
| --- | --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:

—

z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r., |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r. |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Socialna pomoč posameznim potrošnikom, Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

| | Načrtovani letni izdatki 2011 – 2,06 milijona PLN
  2012 – 2,14 milijona PLN |
| --- | --- |

Načrtovani letni izdatki 2011 – 2,06 milijona PLN

2012 – 2,14 milijona PLN

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 4,2 milijona PLN |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 4,2 milijona PLN

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2011–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Właściwy minister lub dyrektor izby skarbowej

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 24.5.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 492/10 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Miasto Kraków |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO” |
| Pravna podlaga | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |

Datum sprejetja odločitve

24.5.2011

Referenčna številka državne pomoči

N 492/10

Država članica

Poljska

Regija

Miasto Kraków

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO”

Pravna podlaga

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

| 2) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

2)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Posojilo za pomoč

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 1,26 milijona PLN

Intenzivnost

—

Trajanje

15.10.2010–15.4.2011

Gospodarski sektorji

Vse storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 1.8.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33001 (11/N) B |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions |
| Pravna podlaga | Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Jamstvo |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.8.2011–31.12.2011 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Slotholmsgade 12 |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Datum sprejetja odločitve

1.8.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33001 (11/N) B

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions

Pravna podlaga

Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Jamstvo

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

1.8.2011–31.12.2011

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Slotholmsgade 12

1216 København K

DANMARK

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33022 (11/N) |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier |
| Pravna podlaga | Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 75 mio. DKK |
| Intenzivnost | 7 % |
| Trajanje | Do 31.12.2015 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Vækstfonden |
| Strandevej 104 A |
| 2900 Hellerup |
| DANMARK |

Datum sprejetja odločitve

4.8.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33022 (11/N)

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier

Pravna podlaga

Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Mala in srednja podjetja

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 75 mio. DKK

Intenzivnost

7 %

Trajanje

Do 31.12.2015

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Vækstfonden

Strandevej 104 A

2900 Hellerup

DANMARK

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/6

---

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta

2011/C 271/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1081/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (2), in zlasti člena 37 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2011 je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (3), |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2011 je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (3),

| — | Komisija je 17. junija 2011 predložila predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2011 – |
| --- | --- |

—

Komisija je 17. junija 2011 predložila predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2011 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2011 sprejel 12. septembra 2011.

Vpogled v celotno besedilo ali njegov prenos je na voljo na spletišču Sveta: http://www.consilium.europa.eu/

V Bruslju, 12. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1, s popravkoma v UL L 25, 30.1.2003, str. 43, in UL L 99, 14.4.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 311, 26.11.2010, str. 9.

2

(3)  UL L 68, 15.3.2011.

3

---

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/7

---

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2011 – Stališče Sveta

2011/C 271/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1081/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (2), in zlasti člena 37 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2011 je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (3), |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2011 je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (3),

| — | Komisija je 22. junija 2011 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2011 – |
| --- | --- |

—

Komisija je 22. junija 2011 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2011 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2011 sprejel 12. septembra 2011.

Vpogled v celotno besedilo ali njegov prenos je na voljo na spletišču Sveta: http://www.consilium.europa.eu/

V Bruslju, 12. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1, s popravkoma v UL L 25, 30.1.2003, str. 43, in UL L 99, 14.4.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 311, 26.11.2010, str. 9.

2

(3)  UL L 68, 15.3.2011.

3

---

Evropska komisija

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. septembra 2011

2011/C 271/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3645 |
| JPY | japonski jen | 105,01 |
| DKK | danska krona | 7,4476 |
| GBP | funt šterling | 0,86315 |
| SEK | švedska krona | 9,1260 |
| CHF | švicarski frank | 1,2037 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7275 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,551 |
| HUF | madžarski forint | 283,59 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,3339 |
| RON | romunski leu | 4,2803 |
| TRY | turška lira | 2,4280 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3214 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3545 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6476 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6557 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6973 |
| KRW | južnokorejski won | 1 506,35 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,0141 |
| CNY | kitajski juan | 8,7316 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4963 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 881,56 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1842 |
| PHP | filipinski peso | 58,687 |
| RUB | ruski rubelj | 41,2463 |
| THB | tajski bat | 41,222 |
| BRL | brazilski real | 2,3370 |
| MXN | mehiški peso | 17,5168 |
| INR | indijska rupija | 64,9430 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3645

JPY

japonski jen

105,01

DKK

danska krona

7,4476

GBP

funt šterling

0,86315

SEK

švedska krona

9,1260

CHF

švicarski frank

1,2037

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7275

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,551

HUF

madžarski forint

283,59

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,3339

RON

romunski leu

4,2803

TRY

turška lira

2,4280

AUD

avstralski dolar

1,3214

CAD

kanadski dolar

1,3545

HKD

hongkonški dolar

10,6476

NZD

novozelandski dolar

1,6557

SGD

singapurski dolar

1,6973

KRW

južnokorejski won

1 506,35

ZAR

južnoafriški rand

10,0141

CNY

kitajski juan

8,7316

HRK

hrvaška kuna

7,4963

IDR

indonezijska rupija

11 881,56

MYR

malezijski ringit

4,1842

PHP

filipinski peso

58,687

RUB

ruski rubelj

41,2463

THB

tajski bat

41,222

BRL

brazilski real

2,3370

MXN

mehiški peso

17,5168

INR

indijska rupija

64,9430

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/9

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. septembra 2011

o financiranju v letu 2011 več ukrepov, potrebnih za zagotovitev uporabe Uredbe (ES) št. 882/2004

2011/C 271/05

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in zlasti člena 75 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila), in zlasti člena 90 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (3), ter zlasti člena 66(1)(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejme sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, ki zahteva izdatke. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejme sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, ki zahteva izdatke.

| (2) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti s pravili, katerih cilj je zlasti preprečiti, odpraviti ali zmanjšati tveganja za ljudi in živali na sprejemljivo raven, neposredno ali prek okolja, zagotoviti pošteno ravnanje v trgovini s krmo in živili ter zaščititi interese potrošnikov, vključno z označevanjem živil in krme ter drugimi oblikami obveščanja potrošnikov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti s pravili, katerih cilj je zlasti preprečiti, odpraviti ali zmanjšati tveganja za ljudi in živali na sprejemljivo raven, neposredno ali prek okolja, zagotoviti pošteno ravnanje v trgovini s krmo in živili ter zaščititi interese potrošnikov, vključno z označevanjem živil in krme ter drugimi oblikami obveščanja potrošnikov.

| (3) | V skladu s členom 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 se sredstva, potrebna za financiranje drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo te uredbe, vsako leto odobrijo v okviru proračunskega postopka. Ukrepi iz člena 66 zlasti vključujejo organizacijo študij, objavo informacij ter organizacijo sestankov in konferenc. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 se sredstva, potrebna za financiranje drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo te uredbe, vsako leto odobrijo v okviru proračunskega postopka. Ukrepi iz člena 66 zlasti vključujejo organizacijo študij, objavo informacij ter organizacijo sestankov in konferenc.

| (4) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (4), se lahko določijo cilji Unije za zmanjšanje njihove razširjenosti, države članice pa morajo vzpostaviti programe nadzora za dosego teh ciljev. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 9. decembra 2009 sprejela znanstveno mnenje o količinski opredelitvi tveganja, ki ga predstavlja meso pitovnih piščancev, kar zadeva človeško kampilobakteriozo v Evropski uniji (5). Po podatkih iz mnenja je kampilobakterioza najpogosteje prijavljena okužba v Evropski uniji, ki se prenaša z živili (morda 20 milijonov primerov klinične kampilobakterioze na leto). EFSA je 11. marca 2010 sprejela tudi znanstveno mnenje o kvantitativni oceni mikrobiološkega tveganja za salmonelo pri klavnih in plemenskih prašičih (6), v skladu s katerim je mogoče okrog 10–20 % človeških okužb s salmonelo v Uniji pripisati celotni populaciji prašičev. Člen 4(4)(a) Uredbe (ES) št. 2160/2003 pred opredelitvijo cilja za zmanjšanje razširjenosti teh določenih zoonoz v Evropski uniji zahteva analizo pričakovanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (4), se lahko določijo cilji Unije za zmanjšanje njihove razširjenosti, države članice pa morajo vzpostaviti programe nadzora za dosego teh ciljev. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 9. decembra 2009 sprejela znanstveno mnenje o količinski opredelitvi tveganja, ki ga predstavlja meso pitovnih piščancev, kar zadeva človeško kampilobakteriozo v Evropski uniji (5). Po podatkih iz mnenja je kampilobakterioza najpogosteje prijavljena okužba v Evropski uniji, ki se prenaša z živili (morda 20 milijonov primerov klinične kampilobakterioze na leto). EFSA je 11. marca 2010 sprejela tudi znanstveno mnenje o kvantitativni oceni mikrobiološkega tveganja za salmonelo pri klavnih in plemenskih prašičih (6), v skladu s katerim je mogoče okrog 10–20 % človeških okužb s salmonelo v Uniji pripisati celotni populaciji prašičev. Člen 4(4)(a) Uredbe (ES) št. 2160/2003 pred opredelitvijo cilja za zmanjšanje razširjenosti teh določenih zoonoz v Evropski uniji zahteva analizo pričakovanih stroškov in koristi.

| (5) | V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (7) morajo nosilci živilske dejavnosti, ki uvažajo živila, ki vsebujejo proizvode rastlinskega izvora in predelane proizvode živalskega izvora, zagotoviti, da predelani proizvodi živalskega izvora, ki jih taka živila vsebujejo, izpolnjujejo zadevne zahteve Uredbe. Poleg tega morajo biti zmožni dokazati, da so izpolnjevali te zahteve pri uradnem nadzoru. Zaradi možnega velikega učinka teh pravil so bile v Uredbi Komisije (ES) št. 1162/2009 (8) določene prehodne ureditve, ki odstopajo od nekaterih med njimi in veljajo do 31. decembra 2013, poleg tega je predvidena morebitna sprememba zgoraj navedene določbe Uredbe (ES) št. 853/2004. Učinek teh novih možnih pravil na nosilce dejavnosti in uradni nadzor po koncu prehodnih ureditev bi bilo treba oceniti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (7) morajo nosilci živilske dejavnosti, ki uvažajo živila, ki vsebujejo proizvode rastlinskega izvora in predelane proizvode živalskega izvora, zagotoviti, da predelani proizvodi živalskega izvora, ki jih taka živila vsebujejo, izpolnjujejo zadevne zahteve Uredbe. Poleg tega morajo biti zmožni dokazati, da so izpolnjevali te zahteve pri uradnem nadzoru. Zaradi možnega velikega učinka teh pravil so bile v Uredbi Komisije (ES) št. 1162/2009 (8) določene prehodne ureditve, ki odstopajo od nekaterih med njimi in veljajo do 31. decembra 2013, poleg tega je predvidena morebitna sprememba zgoraj navedene določbe Uredbe (ES) št. 853/2004. Učinek teh novih možnih pravil na nosilce dejavnosti in uradni nadzor po koncu prehodnih ureditev bi bilo treba oceniti.

| (6) | Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (9) izvaja splošne in posebne higienske ukrepe iz člena 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (10). Uredba (ES) št. 2073/2005 določa referenčno analizno metodo za zaznavanje histamina v nekaterih ribiških proizvodih, ki jo je treba uporabiti pri uradnem nadzoru. Učinek te referenčne metode na občutljivost in specifičnost je treba oceniti z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13 (11). To študijo mora izvesti Skupno raziskovalno središče (JRC). |
| --- | --- |

(6)

Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (9) izvaja splošne in posebne higienske ukrepe iz člena 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (10). Uredba (ES) št. 2073/2005 določa referenčno analizno metodo za zaznavanje histamina v nekaterih ribiških proizvodih, ki jo je treba uporabiti pri uradnem nadzoru. Učinek te referenčne metode na občutljivost in specifičnost je treba oceniti z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13 (11). To študijo mora izvesti Skupno raziskovalno središče (JRC).

| (7) | Obravnavati je treba možnost pregleda sedanjih predpisov o pregledu mesa, določenih v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (12). V letu 2011 je treba organizirati vrsto konferenc in sestankov, dopolnjenih s študijami za oceno rezultatov pilotnih študij, s ciljem razpravljanja o tem vprašanju s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, predstavniki zainteresiranih strani in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami. |
| --- | --- |

(7)

Obravnavati je treba možnost pregleda sedanjih predpisov o pregledu mesa, določenih v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (12). V letu 2011 je treba organizirati vrsto konferenc in sestankov, dopolnjenih s študijami za oceno rezultatov pilotnih študij, s ciljem razpravljanja o tem vprašanju s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, predstavniki zainteresiranih strani in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami.

| (8) | Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (13) in Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (14) določata pogoje dajanja na trg in uporabe v Evropski uniji GSO in proizvodov, ki vsebujejo GSO ali so iz njih proizvedeni. Pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti z določbami obeh pravnih aktov so določena z Uredbo (ES) št. 882/2004. V letih 2010–2011 sta bili izvedeni dve ocenjevanji, da bi se določilo, kako je ta pravni okvir dosegel svoj cilj zaščite zdravja ljudi in živali, okolja in interesov potrošnikov, ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga. Izvesti je treba študije o temah, ki niso bile podrobno obdelane v teh ocenjevanjih, kot je na primer označevanje odsotnosti GSO v proizvodih. Organizirati je treba vrsto konferenc za povečanje poznavanja sedanjega izvajanja pravnega okvira GSO s strani držav članic in zagotovitev nadaljevanja Poročila Komisije z dne 15. aprila 2011 o socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO (15), kakor je zahteval Svet v sklepih iz decembra 2008. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (13) in Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (14) določata pogoje dajanja na trg in uporabe v Evropski uniji GSO in proizvodov, ki vsebujejo GSO ali so iz njih proizvedeni. Pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti z določbami obeh pravnih aktov so določena z Uredbo (ES) št. 882/2004. V letih 2010–2011 sta bili izvedeni dve ocenjevanji, da bi se določilo, kako je ta pravni okvir dosegel svoj cilj zaščite zdravja ljudi in živali, okolja in interesov potrošnikov, ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga. Izvesti je treba študije o temah, ki niso bile podrobno obdelane v teh ocenjevanjih, kot je na primer označevanje odsotnosti GSO v proizvodih. Organizirati je treba vrsto konferenc za povečanje poznavanja sedanjega izvajanja pravnega okvira GSO s strani držav članic in zagotovitev nadaljevanja Poročila Komisije z dne 15. aprila 2011 o socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO (15), kakor je zahteval Svet v sklepih iz decembra 2008.

| (9) | Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (16) in Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih (17) določata nova pravila o aditivih in aromah s ciljem zagotavljanja učinkovitega delovanja notranjega trga ter hkrati zagotavljanja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in visoke ravni varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov. Od 20. januarja 2011 se uporabljata obe. Zainteresirane strani in potrošnike je treba obveščati o novem pravnem okviru, njegovih pravilih, njegovem nadaljnjem izvajanju in posledicah zanje, da bi se povečala njihova ozaveščenost in bi se jim pomagalo uveljaviti ta nova pravila. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (16) in Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih (17) določata nova pravila o aditivih in aromah s ciljem zagotavljanja učinkovitega delovanja notranjega trga ter hkrati zagotavljanja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in visoke ravni varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov. Od 20. januarja 2011 se uporabljata obe. Zainteresirane strani in potrošnike je treba obveščati o novem pravnem okviru, njegovih pravilih, njegovem nadaljnjem izvajanju in posledicah zanje, da bi se povečala njihova ozaveščenost in bi se jim pomagalo uveljaviti ta nova pravila.

| (10) | Ta sklep o financiranju lahko zajema tudi zamudne obresti na podlagi člena 83 finančne uredbe in člena 106(5) izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep o financiranju lahko zajema tudi zamudne obresti na podlagi člena 83 finančne uredbe in člena 106(5) izvedbenih pravil.

| (11) | Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 90(4) izvedbenih pravil – |
| --- | --- |

(11)

Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 90(4) izvedbenih pravil –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se letni delovni program za izvajanje člena 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004, kakor je določen v Prilogi.

Delovni program je sklep o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe.

Člen 2

Najvišji prispevek, odobren s tem sklepom, za izvajanje programa v višini 1 095 000 EUR se financira iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije za leto 2011:

| — | proračunska vrstica št. 17 04 07 01: 1 095 000 EUR. |
| --- | --- |

—

proračunska vrstica št. 17 04 07 01: 1 095 000 EUR.

Ta sredstva lahko krijejo tudi zamudne obresti.

Člen 3

Skupne spremembe sredstev, namenjenih za posebne ukrepe v okviru delovnega programa, ki ne presegajo 10 % najvišjega prispevka iz člena 2 tega sklepa, se ne štejejo za bistvene spremembe v smislu člena 90(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, če ne vplivajo bistveno na naravo in cilj delovnega programa.

Odredbodajalec lahko take spremembe sprejme v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in načelom sorazmernosti.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na imenovane odredbodajalce.

V Bruslju, 12. septembra 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1.

4

(5)  EFSA Journal 2010; 8(1):1437.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal 2010; 8(4):1547.

6

EFSA Journal

(7)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

7

(8)  UL L 314, 1.12.2009, str. 10.

8

(9)  UL L 338, 22.12.2005, str. 1.

9

(10)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

10

(11)  http://www.codexalimentarius.net

11

(12)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

12

(13)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

13

(14)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

14

(15)  COM(2011) 214.

15

(16)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

16

(17)  UL L 354, 31.12.2008, str. 34.

17

---

PRILOGA

Uredba (ES) št. 882/2004 – Delovni program za leto 2011

1.   Uvod

Ta program zajema osem izvedbenih ukrepov za leto 2011. Na podlagi člena 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 o finančni podpori Unije za ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe, se proračunska sredstva in glavne dejavnosti razdelijo:

Za javna naročila (izvedena z neposrednim centraliziranim upravljanjem)

| — | Analiza stroškov in koristi, povezanih z določanjem ciljev za zmanjšanje kampilobakterioze in salmonele na ustreznih ravneh prehranske verige: 200 000 EUR |
| --- | --- |

—

Analiza stroškov in koristi, povezanih z določanjem ciljev za zmanjšanje kampilobakterioze in salmonele na ustreznih ravneh prehranske verige: 200 000 EUR

| — | Ocene učinka novih možnih pravil v okviru revizije higienskega paketa, zlasti zaradi konca prehodnih ureditev, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 853/2004, ki določajo posebna higienska pravila za živila živalskega izvora: 150 000 EUR |
| --- | --- |

—

Ocene učinka novih možnih pravil v okviru revizije higienskega paketa, zlasti zaradi konca prehodnih ureditev, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 853/2004, ki določajo posebna higienska pravila za živila živalskega izvora: 150 000 EUR

| — | Ocena učinka analitične referenčne metode, uporabljene za uveljavljanje merila varnosti hrane za histamin v Uredbi (ES) št. 2073/2005 o mikrobioloških merilih za živila o posebnosti in občutljivosti preskušanja z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13: 55 000 EUR |
| --- | --- |

—

Ocena učinka analitične referenčne metode, uporabljene za uveljavljanje merila varnosti hrane za histamin v Uredbi (ES) št. 2073/2005 o mikrobioloških merilih za živila o posebnosti in občutljivosti preskušanja z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13: 55 000 EUR

| — | Študije v zvezi z revizijo sedanjega sistema za pregled mesa: analiza za oceno rezultatov pilotnih študij, vključno s pričakovanimi stroški in koristmi, povezanimi z novimi pristopi h higienskemu nadzoru v sektorju mesa, kakor so določeni v točki 4(a)(iii) člena 17 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi: 100 000 EUR |
| --- | --- |

—

Študije v zvezi z revizijo sedanjega sistema za pregled mesa: analiza za oceno rezultatov pilotnih študij, vključno s pričakovanimi stroški in koristmi, povezanimi z novimi pristopi h higienskemu nadzoru v sektorju mesa, kakor so določeni v točki 4(a)(iii) člena 17 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi: 100 000 EUR

| — | Konference in sestanki s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, predstavniki zainteresiranih strani in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami v zvezi z revizijo sedanjih pravil o uradnem nadzoru mesa iz Uredbe (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi: 100 000 EUR |
| --- | --- |

—

Konference in sestanki s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, predstavniki zainteresiranih strani in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami v zvezi z revizijo sedanjih pravil o uradnem nadzoru mesa iz Uredbe (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi: 100 000 EUR

| — | Študije o temah, povezanih z GSO: 300 000 EUR |
| --- | --- |

—

Študije o temah, povezanih z GSO: 300 000 EUR

| — | Vrsta konferenc o izvajanju pravnega okvira GSO in socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO: 40 000 EUR |
| --- | --- |

—

Vrsta konferenc o izvajanju pravnega okvira GSO in socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO: 40 000 EUR

| — | Informacijski paket za zainteresirane strani in potrošnike o aditivih in aromah (informativni list, žepni vodnik, spletna stran, video, tiskovna konferenca in/ali sporočilo za medije): 150 000 EUR |
| --- | --- |

—

Informacijski paket za zainteresirane strani in potrošnike o aditivih in aromah (informativni list, žepni vodnik, spletna stran, video, tiskovna konferenca in/ali sporočilo za medije): 150 000 EUR

2.   Delovni program za leto 2011 – javna naročila

Splošna proračunska sredstva, rezervirana v letu 2011 za pogodbe o javnih naročilih, znašajo 1 095 000 EUR.

2.1   Analiza stroškov in koristi, povezanih z določanjem ciljev za zmanjšanje kampilobakterioze in salmonele na ustreznih ravneh prehranske verige

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena pogodba

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Analiza stroškov in koristi, povezanih z določanjem ciljev za zmanjšanje kampilobakterioze in salmonele na ustreznih ravneh prehranske verige, v skladu s členom 4(4)(a) Uredbe (ES) št. 2160/2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

200 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev posebne pogodbe o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2008/01/055

2.2   Ocena učinka novih možnih pravil v okviru revizije higienskega paketa, zlasti zaradi konca prehodnih ureditev, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 853/2004, ki določajo posebna higienska pravila za živila živalskega izvora

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena pogodba

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Ocena učinka novih možnih pravil v okviru revizije higienskega paketa, zlasti zaradi konca prehodnih ureditev, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 853/2004, ki določajo posebna higienska pravila za živila živalskega izvora

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

150 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev posebne pogodbe o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2008/01/055

2.3   Ocena učinka analitične referenčne metode, uporabljene za uveljavljanje merila varnosti hrane za histamin v Uredbi (ES) št. 2073/2005 o posebnosti in občutljivosti preskušanja z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena upravna ureditev

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Ocena učinka analitične referenčne metode, uporabljene za uveljavljanje merila varnosti hrane za histamin v Uredbi (ES) št. 2073/2005 o mikrobioloških merilih za živila o posebnosti in občutljivosti preskušanja z ozirom na standard Codex Alimentarius AOAC 977.13

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

55 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev upravne ureditve s Skupnim raziskovalnim središčem (JRC) Komisije

2.4   Študije v zvezi z revizijo sedanjih pravil za pregled mesa

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena ali več pogodb

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Analiza pričakovanih stroškov in koristi ter pilotnih projektov, povezanih z novimi pristopi k nadzoru mesa, kakor so določeni v točki 4(a)(iii) člena 17 Uredbe (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

100 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev ene ali več posebnih pogodb o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2008/01/055

2.5   Konference in sestanki v zvezi z revizijo sedanjih pravil za pregled mesa

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena ali več pogodb

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Konference in sestanki s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, predstavniki zainteresiranih strani in mednarodnimi znanstvenimi organizacijami v zvezi z revizijo sedanjih pravil o uradnem pregledu mesa iz Uredbe (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

100 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev ene ali več posebnih pogodb o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2009/A1/005, sklop 2.

2.6   Študije o temah, povezanih z GSO

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena ali več pogodb, odvisno od rezultatov dveh sprotnih ocenjevanj

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Študije o temah, ki niso bile podrobno obdelane v teh dveh ocenjevanjih pravnega okvira GSO EU

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

300 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev ene ali več posebnih pogodb o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2008/01/055

2.7   Vrsta konferenc o izvajanju pravnega okvira GSO in socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Ena ali več pogodb, odvisno od organizacijskih in logističnih pogojev in načinov.

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Vrsta konferenc o izvajanju pravnega okvira GSO in socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

40 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Sklenitev ene ali več posebnih pogodb o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe SANCO/2009/A1/005, sklop 2.

2.8   Informacijski paket za zainteresirane strani in potrošnike o aditivih in aromah

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH POGODB

Pet pogodb, če delo ne more biti interno opravljeno

PREDMET PREDVIDENIH POGODB (ČE JE MOGOČE)

Informacijski paket za zainteresirane strani in potrošnike o novih seznamih odobrenih aditivov in arom za živila ter njihovih načinih uporabe:

| — | informacijski list s ključni dejstvi ter vprašanji in odgovori, |
| --- | --- |

—

informacijski list s ključni dejstvi ter vprašanji in odgovori,

| — | žepni vodnik v pomoč potrošnikom, da bi prepoznali aditive, ko kupujejo živila, |
| --- | --- |

—

žepni vodnik v pomoč potrošnikom, da bi prepoznali aditive, ko kupujejo živila,

| — | spletna stran s povezavami na podatkovno zbirko, |
| --- | --- |

—

spletna stran s povezavami na podatkovno zbirko,

| — | video za pritegnitev pozornosti na spletno stran, |
| --- | --- |

—

video za pritegnitev pozornosti na spletno stran,

| — | tiskovna konferenca in/ali sporočilo za medije za lansiranje informacijskega paketa za zainteresirane strani in potrošnike. |
| --- | --- |

—

tiskovna konferenca in/ali sporočilo za medije za lansiranje informacijskega paketa za zainteresirane strani in potrošnike.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano

OKVIRNI ČAS ZAČETKA POSTOPKOV ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Približno v tretjem ali četrtem četrtletju 2011.

OKVIRNA VREDNOST RAZPISA

150 000 EUR

POSEBNA POGODBA (ČE JE RELEVANTNO)

Ni relevantno

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/18

---

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 316, 28.12.2007, str. 1; UL C 134, 31.5.2008, str. 16; UL C 177, 12.7.2008, str. 9; UL C 200, 6.8.2008, str. 10; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 10; UL C 37, 14.2.2009, str. 10; UL C 64, 19.3.2009, str. 20; UL C 99, 30.4.2009, str. 7; UL C 229, 23.9.2009, str. 28; UL C 263, 5.11.2009, str. 22; UL C 298, 8.12.2009, str. 17; UL C 74, 24.3.2010, str. 13; UL C 326, 3.12.2010, str. 17; UL C 355, 29.12.2010, str. 34; UL C 22, 22.1.2011, str. 22; UL C 37, 5.2.2011, str. 12; UL C 149, 20.5.2011, str. 8; UL C 190, 30.6.2011, str. 17; UL C 203, 9.7.2011, str. 14; UL C 210, 16.7.2011, str. 30)

2011/C 271/06

Objava seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temelji na informacijah, o katerih države članice uradno obvestijo Komisijo v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu Evropske unije je na voljo tudi redna posodobitev na spletni strani Generalnega direktorata za notranje zadeve.

ESTONIJA

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 316, 28.12.2007

Oddelek „Meje na kopnem“ se nadomesti z:

Meje na kopnem

| Ime mejnega prehoda (MP) | Kraj, kjer se izvajajo mejne kontrole |
| --- | --- |
| MP Koidula | avtocesta Karisilla–Petseri |
| železniški MP Koidula | železniška postaja Koidula |
| MP Luhamaa | avtocesta Riga–Pihkva |
| MP Narva-1 | avtocesta Tallinn–Narva |
| železniški MP Narva | železniška postaja Narva |
| MP Praaga | Praaga, Vara parish |
| MP Narva-2 (1) | mesto Narva (1) |
| MP Saatse (1) | avtocesta Saatse–Petseri (1) |

Ime mejnega prehoda (MP)

Kraj, kjer se izvajajo mejne kontrole

MP Koidula

avtocesta Karisilla–Petseri

železniški MP Koidula

železniška postaja Koidula

MP Luhamaa

avtocesta Riga–Pihkva

MP Narva-1

avtocesta Tallinn–Narva

železniški MP Narva

železniška postaja Narva

MP Praaga

Praaga, Vara parish

MP Narva-2 (1)

mesto Narva (1)

MP Saatse (1)

avtocesta Saatse–Petseri (1)

---

(1)  Mejni prehodi, odprti samo za državljane Republike Estonije in Ruske federacije; pogajanja z Rusko federacijo za spremembo statusa teh dveh mejnih prehodov še potekajo (tj., ali se jih rezervira za obmejni promet ali se jih spremeni v mednarodne mejne prehode).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/19

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV

2011/C 271/07

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira naslednje javne natečaje:

| | EPSO/AD/227/11 – Arhivistika (AD 6) |
| --- | --- |

EPSO/AD/227/11 – Arhivistika (AD 6)

| | EPSO/AD/228/11 – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/228/11 – Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) (AD 7)

| | EPSO/AD/229/11 – Sodelovanje in upravljanje pomoči tretjim državam (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/229/11 – Sodelovanje in upravljanje pomoči tretjim državam (AD 7)

Obvestilo o natečaju je objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije C 271 A z dne 14. septembra 2011 v 23 jezikih.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://eu-careers.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/20

---

DRŽAVNA POMOČ – NEMČIJA

Državna pomoč MC 12/10 – Odsvojitve hranilnice Sparkasse KölnBonn mestu Köln

(Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 271/08

Komisija je z dopisom z dne 30. marca 2011 Nemčijo uradno obvestila o svojem sklepu sui generis glede pomoči MC 12/10.

BESEDILO DOPISA

„I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je s sklepom z dne 29. septembra 2010 v zadevi C 32/09 (v nadaljnjem besedilu: sklep SpKB) (1) odobrila ukrepe za kapitalske vložke v višini 650 milijonov EUR v korist hranilnice Sparkasse KölnBonn (v nadaljnjem besedilu: hranilnica). Ta odobritev je bila pogojena z vrsto zavez s strani Nemčije. Med njimi je bila tudi ta, da hranilnica do konca marca 2011 proda svoje deleže v enajstih nepremičninskih podružnicah (v nadaljnjem besedilu: podružnice). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je s sklepom z dne 29. septembra 2010 v zadevi C 32/09 (v nadaljnjem besedilu: sklep SpKB) (1) odobrila ukrepe za kapitalske vložke v višini 650 milijonov EUR v korist hranilnice Sparkasse KölnBonn (v nadaljnjem besedilu: hranilnica). Ta odobritev je bila pogojena z vrsto zavez s strani Nemčije. Med njimi je bila tudi ta, da hranilnica do konca marca 2011 proda svoje deleže v enajstih nepremičninskih podružnicah (v nadaljnjem besedilu: podružnice).

| (2) | Nemčija je 6. decembra 2010 obvestila Komisijo, da podružnic ne bo mogla odsvojiti v roku, ki si ga je zadala. Nemčija je 2. februarja 2011 Komisiji predložila zahtevo za podaljšanje roka za odsvojitev do 31. oktobra 2011. Nemčija je 23. februarja 2011 predložila nadaljnje informacije o tem, da je hranilnica naredila vse, kar je bilo mogoče, da bi dokončala postopek prodaje v roku, ki si ga je zadala. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je 6. decembra 2010 obvestila Komisijo, da podružnic ne bo mogla odsvojiti v roku, ki si ga je zadala. Nemčija je 2. februarja 2011 Komisiji predložila zahtevo za podaljšanje roka za odsvojitev do 31. oktobra 2011. Nemčija je 23. februarja 2011 predložila nadaljnje informacije o tem, da je hranilnica naredila vse, kar je bilo mogoče, da bi dokončala postopek prodaje v roku, ki si ga je zadala.

| (3) | Nemčija je 17. marca 2011 Komisijo obvestila, da se zaradi nujnosti izjemoma strinja s tem, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je 17. marca 2011 Komisijo obvestila, da se zaradi nujnosti izjemoma strinja s tem, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku.

II.   DEJSTVA

| (4) | Sklep SpKB je bil pogojen z izvedbo več zavez. Hranilnica Sparkasse KölnBonn bo skladno s točko 13 zavez (2) mestu Köln, družbi, povezani z mestom Köln, ali tretji stranki najpozneje do 31. marca 2011 prodala naslednjih 11 deležev:






  — | [...] (3) |
| --- | --- | --- |

(4)

Sklep SpKB je bil pogojen z izvedbo več zavez. Hranilnica Sparkasse KölnBonn bo skladno s točko 13 zavez (2) mestu Köln, družbi, povezani z mestom Köln, ali tretji stranki najpozneje do 31. marca 2011 prodala naslednjih 11 deležev:

—

[...] (3)

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

V sklepu podaljšanje tega roka ni določeno.

| (5) | V točki 14 zavez je določeno: ‚Posamezne transakcije z mestom Köln se bodo izvedle pod običajnimi tržnimi pogoji. Za te namene bo tekočo tržno vrednost predmeta prodaje v času prenosa določil neodvisni strokovnjak.‘ V skladu s točko 15 bo ‚revizorska družba v imenu kupca preverila vrednotenje sredstev in pogodbeno dogovorjene splošne podatke podjetja‘. |
| --- | --- |

(5)

V točki 14 zavez je določeno: ‚Posamezne transakcije z mestom Köln se bodo izvedle pod običajnimi tržnimi pogoji. Za te namene bo tekočo tržno vrednost predmeta prodaje v času prenosa določil neodvisni strokovnjak.‘ V skladu s točko 15 bo ‚revizorska družba v imenu kupca preverila vrednotenje sredstev in pogodbeno dogovorjene splošne podatke podjetja‘.

| (6) | Zadevni deleži so mali subjekti (4), dejavni zlasti na področju infrastrukturnih projektov ter projektov urbanega in regionalnega razvoja. Njihove dejavnosti so razvijanje, lastništvo in/ali upravljanje nepremičninskih objektov. Nobeden od njih ni dejaven v sektorju finančnih storitev. |
| --- | --- |

(6)

Zadevni deleži so mali subjekti (4), dejavni zlasti na področju infrastrukturnih projektov ter projektov urbanega in regionalnega razvoja. Njihove dejavnosti so razvijanje, lastništvo in/ali upravljanje nepremičninskih objektov. Nobeden od njih ni dejaven v sektorju finančnih storitev.

| (7) | Mesto Köln je 7. oktobra 2010 sprejelo splošno resolucijo o pridobitvi deležev in pooblastilo svoje vodstvo o začetku pogajanj s hranilnico. Mesto Köln mora skladno s pravili o javnem naročanju izvesti javno in vseevropsko javno naročilo ter z njim izbrati revizijsko družbo, ki bo v imenu mesta preverila vrednotenje deležev. Postopek javnega naročanja že poteka. Skladno z veljavnimi pravili je treba na različnih stopnjah postopka upoštevati minimalne roke. Zaradi teh zavezujočih rokov postopek javnega razpisa in nato preverjanje, ki ga izvede izbrani revizor, ne moreta biti dokončana pred 31. marcem 2011, ki je ciljni rok za prenos. |
| --- | --- |

(7)

Mesto Köln je 7. oktobra 2010 sprejelo splošno resolucijo o pridobitvi deležev in pooblastilo svoje vodstvo o začetku pogajanj s hranilnico. Mesto Köln mora skladno s pravili o javnem naročanju izvesti javno in vseevropsko javno naročilo ter z njim izbrati revizijsko družbo, ki bo v imenu mesta preverila vrednotenje deležev. Postopek javnega naročanja že poteka. Skladno z veljavnimi pravili je treba na različnih stopnjah postopka upoštevati minimalne roke. Zaradi teh zavezujočih rokov postopek javnega razpisa in nato preverjanje, ki ga izvede izbrani revizor, ne moreta biti dokončana pred 31. marcem 2011, ki je ciljni rok za prenos.

| (8) | Po sedanjih načrtih bo možno celotni postopek, vključno z javnim naročilom, preverjanjem vrednotenja, odobritvijo občine ter podpisom in zaključkom transakcije, dokončati do 31. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(8)

Po sedanjih načrtih bo možno celotni postopek, vključno z javnim naročilom, preverjanjem vrednotenja, odobritvijo občine ter podpisom in zaključkom transakcije, dokončati do 31. oktobra 2011.

| (9) | Nemčija se je zavezala, da se bo od 31. marca 2011 do dokončanja prodaje hranilnice Sparkasse KölnBonn vzdržala sprejemanja vseh strateških odločitev v zvezi z deleži za prenos in bo sprejemala le odločitve, potrebne za neprekinjeno operativno poslovanje. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija se je zavezala, da se bo od 31. marca 2011 do dokončanja prodaje hranilnice Sparkasse KölnBonn vzdržala sprejemanja vseh strateških odločitev v zvezi z deleži za prenos in bo sprejemala le odločitve, potrebne za neprekinjeno operativno poslovanje.

| (10) | Kljub zahtevi za podaljšanje roka za zadevno odsvojitev Nemčija trdi, da je hranilnica storila vse, kar je bilo mogoče, za zagotovitev pravočasne prodaje. To je potrdil fiduciar za spremljanje odsvojitev hranilnice Sparkasse KölnBonn, katerega imenovanju se je Nemčija zavezala. |
| --- | --- |

(10)

Kljub zahtevi za podaljšanje roka za zadevno odsvojitev Nemčija trdi, da je hranilnica storila vse, kar je bilo mogoče, za zagotovitev pravočasne prodaje. To je potrdil fiduciar za spremljanje odsvojitev hranilnice Sparkasse KölnBonn, katerega imenovanju se je Nemčija zavezala.

III.   OCENA

| (11) | Zahtevek za podaljšanje roka za odsvojitve iz uvodne izjave 4 za sedem mesecev, tj. do 31. oktobra 2011, se nanaša na izvedbo načrta za prestrukturiranje, sprejetega s sklepom SpKB. |
| --- | --- |

(11)

Zahtevek za podaljšanje roka za odsvojitve iz uvodne izjave 4 za sedem mesecev, tj. do 31. oktobra 2011, se nanaša na izvedbo načrta za prestrukturiranje, sprejetega s sklepom SpKB.

| (12) | Komisija lahko podaljša rok za odsvojitve. Čeprav v Uredbi (ES) št. 659/1999 to ni izrecno določeno, lahko Komisija dovoli podaljšanje roka, če to ne bo oviralo izvajanja sklepa SpKB (5). |
| --- | --- |

(12)

Komisija lahko podaljša rok za odsvojitve. Čeprav v Uredbi (ES) št. 659/1999 to ni izrecno določeno, lahko Komisija dovoli podaljšanje roka, če to ne bo oviralo izvajanja sklepa SpKB (5).

| (13) | Komisija opozarja, da sta hranilnica Sparkasse KölnBonn in mesto Köln že sprožila prodajni postopek za zadevne deleže. Komisija pri tem upošteva stališče Nemčije in fiduciarja, da je hranilnica storila vse, kar je bilo mogoče, za izvedbo postopka prodaje. |
| --- | --- |

(13)

Komisija opozarja, da sta hranilnica Sparkasse KölnBonn in mesto Köln že sprožila prodajni postopek za zadevne deleže. Komisija pri tem upošteva stališče Nemčije in fiduciarja, da je hranilnica storila vse, kar je bilo mogoče, za izvedbo postopka prodaje.

| (14) | Poleg tega obstajajo prepričljivi argumenti, da bo postopek prodaje najpozneje do 31. oktobra 2011 dokončan, saj so razlogi za zamudo zgolj proceduralni, hranilnica pa nanje ne more vplivati. Obe stranki sta še vedno zavezani postopku prodaje. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega obstajajo prepričljivi argumenti, da bo postopek prodaje najpozneje do 31. oktobra 2011 dokončan, saj so razlogi za zamudo zgolj proceduralni, hranilnica pa nanje ne more vplivati. Obe stranki sta še vedno zavezani postopku prodaje.

| (15) | Podaljšanje roka za prodajo za sedem mesecev ne ogroža splošnega izvajanja načrta prestrukturiranja, odobrenega s sklepom SpKB, ki bo trajalo do leta 2014. Komisija zlasti meni, da podaljšanje do podpisa ne bo povzročilo nobenih izkrivljanj konkurence, saj zadevne družbe niso dejavne v sektorju finančnih storitev, vpliv hranilnice na subjekte za odprodajo pa bo omejen na najnujnejše vsakodnevno upravljanje. Zaradi podaljšanja, ki je časovno omejeno, bo lahko hranilnica prodala svoje deleže mestu Köln do 31. oktobra 2011. Hranilnica bo tako lahko prebrodila navedene težave, ki so večinoma zunaj njenega nadzora, in dokončala zadevne odsvojitve, kot je predvideno v sklepu SpKB. |
| --- | --- |

(15)

Podaljšanje roka za prodajo za sedem mesecev ne ogroža splošnega izvajanja načrta prestrukturiranja, odobrenega s sklepom SpKB, ki bo trajalo do leta 2014. Komisija zlasti meni, da podaljšanje do podpisa ne bo povzročilo nobenih izkrivljanj konkurence, saj zadevne družbe niso dejavne v sektorju finančnih storitev, vpliv hranilnice na subjekte za odprodajo pa bo omejen na najnujnejše vsakodnevno upravljanje. Zaradi podaljšanja, ki je časovno omejeno, bo lahko hranilnica prodala svoje deleže mestu Köln do 31. oktobra 2011. Hranilnica bo tako lahko prebrodila navedene težave, ki so večinoma zunaj njenega nadzora, in dokončala zadevne odsvojitve, kot je predvideno v sklepu SpKB.

| (16) | Komisija zato meni, da je razmeroma kratko podaljšanje roka do 31. oktobra 2011, ki je bilo zahtevano, nujno in upravičeno, zlasti glede na omejeno velikost družb za odsvojitev in njihovo vrsto poslovanja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija zato meni, da je razmeroma kratko podaljšanje roka do 31. oktobra 2011, ki je bilo zahtevano, nujno in upravičeno, zlasti glede na omejeno velikost družb za odsvojitev in njihovo vrsto poslovanja.

IV.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (17) | Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je sedemmesečno podaljšanje roka za odsvojitev deležev iz uvodne izjave (4) nujno, da se omogoči ustrezno izvajanje načrta za prestrukturiranje hranilnice, in da to podaljšanje ne ovira izvajanja tega načrta. |
| --- | --- |

(17)

Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je sedemmesečno podaljšanje roka za odsvojitev deležev iz uvodne izjave (4) nujno, da se omogoči ustrezno izvajanje načrta za prestrukturiranje hranilnice, in da to podaljšanje ne ovira izvajanja tega načrta.

V.   SKLEP

Komisija podaljšuje rok za prodajo deležev iz točke 13 Priloge I k Sklepu C(2010) 6470 do 31. oktobra 2011.“

---

(1)  Sklep Komisije o državni pomoči C 32/09 (ex NN 50/09), ki jo je izvedla Nemčija za prestrukturiranje hranilnice Sparkasse KölnBonn (še neobjavljen).

1

(2)  Glej Prilogo I Sklepa SpKB.

2

(3)  Zaupni podatek.

3

(4)  Dne 30. junija 2010 je ocenjena skupna tržna vrednost vseh zadevnih deležev znašala približno [...] milijonov EUR.

4

(5)  Glej sklep z dne 21. decembra 2010 v zadevi MC 8/09, WestImmo.

5

WestImmo

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/22

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 271/09

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CHELČICKO-LHENICKÉ OVOCE“

ES št.: CZ-PGI-0005-0436-23.11.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Naslov: | Antonína Čermáka 2a |
| 160 68 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Úřad průmyslového vlastnictví

Naslov:

Antonína Čermáka 2a

160 68 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 220383111

Faks

+420 224324718

E-naslov:

posta@upv.cz

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Unie ovocnářů jižních a západních Čech |
| --- | --- |
| Naslov: | Netolická 534/2 |
| 384 02 Lhenice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Unie ovocnářů jižních a západních Čech

Naslov:

Netolická 534/2

384 02 Lhenice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 388321371

Faks

+420 388321280

E-naslov:

zemcheba@iol.cz

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6: | Sadje. |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

Sadje.

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Chelčicko-Lhenické ovoce“

4.2   Opis:

Sadje zmernega pasu, namenjeno za neposredno prehrano in konzerviranje. Konzervirano sadje ni označeno kot proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“. Zajema pečkato sadje, koščičasto sadje in jagodičevje. Lokalno sadje je polnega in izrazitega okusa, z bogatim razponom sadnih elementov, ki se obdržijo v ustih. Posebne značilnosti tega sadja (na primer sočnost, vitalnost in čvrstost) v zvezi z vonjem in okusom izhajajo predvsem iz lokalnih naravnih razmer (npr. razlika med dnevnimi in nočnimi temperaturami v obdobju zorenja, jutranje meglice na območju pridelave). Sadje z območja Chelčicko-Lhenicko presega druga območja v specifikaciji zaradi naravno uravnoteženega razmerja med sladkorji in kislinami. To popolno razmerje zagotavlja tako imenovane čiste tone sadja. Na splošno daje sadje vtis sočnosti in blagega okusa, ki se v ustih nežno obdrži, s čimer se ustvari dolgotrajen občutek bogatega okusa. Ta lastnost velja za vse vrste sadja, ki se prodajajo pod imenom „Chelčicko-Lhenické ovoce“ in so značilne za to območje.

Ime zadeva naslednje proizvode: jabolka, češnje, višnje, slive in ribez (Ribes). Sorte, ki se trenutno pridelujejo: jabolka – Julia, Angold, Šampion, Rubín – Bohemia, Rubinola, Topaz, Jonagold – Jonagored, Jonaprince, Golden Delicious, Idared, Melrose, Spartan; češnje – Burlat, Karešova, Vanda, Sam, Těchlovan, Kordia, Napoleon; višnje – Morellenfeuer, Érdi Bötermö, Fanal, Morela pozdní; slive – Čačanska rana, Čačanska lepotica, Čačanska najbolja, Stanley, Domácí velkoplodá; rdeči ribez – Holandský červený, Heinemann pozdní, Losan, Rubigo, Rondon; črni ribez – Otelo in Öjebyn.

4.3   Geografsko območje:

Sadovnjaki, ki se razprostirajo po Bavorovski kotlini (Chelčicko) in obronkih Blanskega gozda (Lhenicko). Proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ se prideluje izključno na tem območju (Češka republika, regija Južna Češka, okrožji Strakonice in Prachatice). Ta območja zajemajo naslednje občine: Chelčicko: Chelčice, Truskovice, Libějovice, Vodňany, Krtely, Malovice, Bavorov, Tourov; Lhenicko: Lhenice, Vadkov, Mičovice, Jáma, Hoříkovice, Třebanice, Hrbov, Vodice, Třešňový Újezdec, Horní Chrášťany, Dolní Chrášťany in Ratiborova Lhota.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Navedena so območja pridelave, skladišča in posode za shranjevanje ter datum pošiljke in pakiranja. Vodi se evidenca kupcev. Vsako pošiljko je zato mogoče nedvoumno izslediti in jo razlikovati od drugih. Sadje se sortira, skladišči in pakira na opredeljenem območju ter ga zato ni mogoče zamenjati s sadjem, pridelanim drugje.

Proizvodnjo urejajo predvsem smernice za sisteme integrirane pridelave sadja (SISPO). Skladnost s specifikacijo preverjata nadrejeni inšpekcijski organ (Státní zemědělská a potravinářská inspekce/češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano – SZPI/CAFIA) in inšpekcijski svet za sisteme integrirane pridelave (pregledi na kraju samem) na podlagi notranjih pregledov in v zunanjih laboratorijih.

Ker se vse vrste sadja, ki se obirajo na območju, dosledno označujejo že v sadovnjaku in ker se vodijo natančne evidence pridelka, sadja ni mogoče zamenjati s sadjem z drugega območja.

Sadje, ki se shrani v skladišču, je označeno, pri čemer so vsi postopki skladiščenja zabeleženi v dnevniku operacij, v katerega se vnesejo podrobnosti o premikih sadja in pripravah na trženje. Ko sadje zapusti skladišče, mora biti istega porekla kot ob vstopu v skladišče, pri čemer je ustrezno označeno.

Kakovost proizvoda spremlja notranji laboratorij. Razvil se je sistem za opravljanje kemičnih in mikrobioloških pregledov ter ocenjevanje proizvodov. Vzpostavljen je sistem HACCP. Preglede opravlja tudi nadrejeni inšpekcijski organ (glej točko 4.7) v skladu z inšpekcijskim načrtom.

Pregled skladnosti z načeli sistemov integrirane pridelave sadja:

Spremlja se stanje sadovnjakov in okolja. Sadovnjaki so opremljeni s signalnimi napravami. Preglede na kmetijskih gospodarstvih pridelovalcev običajno izvaja inšpekcijski svet SISPO enkrat na leto. Pri pregledih se preverjajo zlasti onesnaženost tal, gnojil, vode za namakanje ali sadja s težkimi kovinami, spremljanje biotskih in abiotskih dejavnikov, uporaba gnojil, pesticidov in namakanja ter sajenje. Preglede urejajo smernice za sisteme integrirane pridelave sadja, ki jih je odobrilo Ministrstvo Češke republike za kmetijstvo.

4.5   Metoda pridobivanja:

Vse vrste sadja se pridelujejo v skladu z načeli iz smernic za sisteme integrirane pridelave sadja, pri oblikovanju katerih so sodelovali tudi lokalni pridelovalci sadja. Elementi in postopki integrirane pridelave SISPO so naslednji:

| — | Sajenje: kompromis med odpornostjo in tržno kakovostjo sadja. Sorta se izbere glede na temperaturo, količino padavin ter čas zorenja in obiranja. Podlaga se izbere glede na talne razmere ter vrsto in intenzivnost sajenja. |
| --- | --- |

—

Sajenje: kompromis med odpornostjo in tržno kakovostjo sadja. Sorta se izbere glede na temperaturo, količino padavin ter čas zorenja in obiranja. Podlaga se izbere glede na talne razmere ter vrsto in intenzivnost sajenja.

| — | Zaščita pred boleznimi in škodljivci: kombinacija naravne in kemične zaščite. Preprečevanje. Biološka zaščita. Žužkojede ptice. Naselitev naravnih plenilcev. Fizične in biotehnične metode ter kmetijske tehnike, primerne za zadevno območje (obdelovanje zemlje, gnojenje, gojenje in obrezovanje). Ravnovesje rastlin, zmanjšanje pojava bolezni in škodljivcev. Čim manjša kemična zaščita. Po potrebi se uporabijo kemični preparati z nizko stopnjo strupenosti, preskušeni in dovoljeni pesticidi, zoocidi in fungicidi. Selektivna kemična zaščita, pri kateri se uporabljajo le pesticidi, ki odstranijo škodljivce in ne škodijo koristnim živalim. Pasti za škodljivce. Predvidevanje pojava bolezni in škodljivcev. Evidence pregledov in uporab. |
| --- | --- |

—

Zaščita pred boleznimi in škodljivci: kombinacija naravne in kemične zaščite. Preprečevanje. Biološka zaščita. Žužkojede ptice. Naselitev naravnih plenilcev. Fizične in biotehnične metode ter kmetijske tehnike, primerne za zadevno območje (obdelovanje zemlje, gnojenje, gojenje in obrezovanje). Ravnovesje rastlin, zmanjšanje pojava bolezni in škodljivcev. Čim manjša kemična zaščita. Po potrebi se uporabijo kemični preparati z nizko stopnjo strupenosti, preskušeni in dovoljeni pesticidi, zoocidi in fungicidi. Selektivna kemična zaščita, pri kateri se uporabljajo le pesticidi, ki odstranijo škodljivce in ne škodijo koristnim živalim. Pasti za škodljivce. Predvidevanje pojava bolezni in škodljivcev. Evidence pregledov in uporab.

| — | Sistem obdelovanja zemlje: sadovnjaki so zasajeni s travo (60–70 % površine), pri čemer so kombinirane različne trave. Prirastek se kosi, zlasti pred obiranjem. Pokošena trava se pogosto pusti na kraju samem ali oblikuje v pasove. V primeru manjše količine padavin, kar je navadno manj kot 600 mm na leto, se uporablja plitko obdelovanje zemlje do globine največ 4 cm. |
| --- | --- |

—

Sistem obdelovanja zemlje: sadovnjaki so zasajeni s travo (60–70 % površine), pri čemer so kombinirane različne trave. Prirastek se kosi, zlasti pred obiranjem. Pokošena trava se pogosto pusti na kraju samem ali oblikuje v pasove. V primeru manjše količine padavin, kar je navadno manj kot 600 mm na leto, se uporablja plitko obdelovanje zemlje do globine največ 4 cm.

| — | Zatiranje plevela: plevel se obvladuje pod ravnjo, pri kateri bi lahko povzročil škodo. Dovoljeni herbicidi se uporabljajo le, kadar je primerno, največ enkrat na leto, in sicer najpozneje 80 dni pred obiranjem pečkatega sadja in 50 pred obiranjem koščičastega sadja. Obdelovanje zemlje poteka na ustreznem zemljišču. Zmanjša se količina plevela. Tla okrog debla se prekrijejo z zastirko, npr. z organskim materialom ali barvno folijo. |
| --- | --- |

—

Zatiranje plevela: plevel se obvladuje pod ravnjo, pri kateri bi lahko povzročil škodo. Dovoljeni herbicidi se uporabljajo le, kadar je primerno, največ enkrat na leto, in sicer najpozneje 80 dni pred obiranjem pečkatega sadja in 50 pred obiranjem koščičastega sadja. Obdelovanje zemlje poteka na ustreznem zemljišču. Zmanjša se količina plevela. Tla okrog debla se prekrijejo z zastirko, npr. z organskim materialom ali barvno folijo.

| — | Namakanje sadovnjakov: za namakanje se uporablja voda, ki nima škodljivih vplivov na zdravstveno stanje ljudi ali živali na območju, prst, kakovost površinske ali podzemne vode ter druge sestavine okolja. Pregled vode za namakanje se opravi vsaj enkrat mesečno. |
| --- | --- |

—

Namakanje sadovnjakov: za namakanje se uporablja voda, ki nima škodljivih vplivov na zdravstveno stanje ljudi ali živali na območju, prst, kakovost površinske ali podzemne vode ter druge sestavine okolja. Pregled vode za namakanje se opravi vsaj enkrat mesečno.

| — | Gnojenje sadovnjakov: prst mora imeti uravnoteženo razmerje elementov in sestavin za gojenje sadnih vrst in sort. Razmerje vpliva na zdravstveno stanje dreves ter kakovost in količino sadja. Gnojenje se izvede na podlagi razlike med izmerjenimi in priporočenimi vrednostmi elementov in sestavin za zadevno sadno vrsto in sorto. V določenem obdobju pred obiranjem in po njem se zemlja ne gnoji. Vodi se evidenca gnojenja in pridelka. |
| --- | --- |

—

Gnojenje sadovnjakov: prst mora imeti uravnoteženo razmerje elementov in sestavin za gojenje sadnih vrst in sort. Razmerje vpliva na zdravstveno stanje dreves ter kakovost in količino sadja. Gnojenje se izvede na podlagi razlike med izmerjenimi in priporočenimi vrednostmi elementov in sestavin za zadevno sadno vrsto in sorto. V določenem obdobju pred obiranjem in po njem se zemlja ne gnoji. Vodi se evidenca gnojenja in pridelka.

| — | Pregled onesnaženosti: spremlja se predvsem prisotnost težkih kovin v prsti, vodi za namakanje, gnojilih in sadju. Vrednosti morebitne onesnaženosti sadja se merijo na podlagi dovolj velikih vzorcev. |
| --- | --- |

—

Pregled onesnaženosti: spremlja se predvsem prisotnost težkih kovin v prsti, vodi za namakanje, gnojilih in sadju. Vrednosti morebitne onesnaženosti sadja se merijo na podlagi dovolj velikih vzorcev.

| — | Fiziološko stanje in ravnovesje sadnih dreves: kmetijski ukrepi (obrezovanje, obdelava zemlje, gnojenje in nadzor števila razvijajočega se drobnoplodnega sadja itd.) se prilagodijo glede na količino, obdobje in trajanje. Ohranja se ravnovesje sadovnjaka. Fiziološko ravnovesje se oceni pri analizi prsti in pregledih sadja. Subjektivni pregled se navadno izvede pet tednov pred obiranjem. Ocenijo se rast poganjkov, pecelj, velikost, osvetlitev in zunanji videz sadja. Cilj je popolnoma razvit sadež z uravnoteženo vsebnostjo pomembnih sestavin – sladkorjev, kislin, vitaminov in mineralov ter aromatičnih snovi. |
| --- | --- |

—

Fiziološko stanje in ravnovesje sadnih dreves: kmetijski ukrepi (obrezovanje, obdelava zemlje, gnojenje in nadzor števila razvijajočega se drobnoplodnega sadja itd.) se prilagodijo glede na količino, obdobje in trajanje. Ohranja se ravnovesje sadovnjaka. Fiziološko ravnovesje se oceni pri analizi prsti in pregledih sadja. Subjektivni pregled se navadno izvede pet tednov pred obiranjem. Ocenijo se rast poganjkov, pecelj, velikost, osvetlitev in zunanji videz sadja. Cilj je popolnoma razvit sadež z uravnoteženo vsebnostjo pomembnih sestavin – sladkorjev, kislin, vitaminov in mineralov ter aromatičnih snovi.

| — | Nadzor produktivnosti sadnih dreves in kakovosti sadja: drevesa se redno obrezujejo, da bi se dosegla optimalna količina pridelka. Zmanjševanje količine pridelka se izvaja ročno ali z uporabo enega od dovoljenih kemičnih preparatov v odmerkih pod mejnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

—

Nadzor produktivnosti sadnih dreves in kakovosti sadja: drevesa se redno obrezujejo, da bi se dosegla optimalna količina pridelka. Zmanjševanje količine pridelka se izvaja ročno ali z uporabo enega od dovoljenih kemičnih preparatov v odmerkih pod mejnimi vrednostmi.

| — | Načela gojenja in obrezovanja sadnih dreves: pečkato sadje se goji v enojnih vrstah, da se lahko uporabljajo stroji. Drevesa se obrezujejo ob priporočenem času in na priporočeni način, odvisno od sadne vrste in sorte. |
| --- | --- |

—

Načela gojenja in obrezovanja sadnih dreves: pečkato sadje se goji v enojnih vrstah, da se lahko uporabljajo stroji. Drevesa se obrezujejo ob priporočenem času in na priporočeni način, odvisno od sadne vrste in sorte.

| — | Pregled skladnosti z načeli sistemov integrirane pridelave sadja – glej točko 4.4. |
| --- | --- |

—

Pregled skladnosti z načeli sistemov integrirane pridelave sadja – glej točko 4.4.

Vse sadne vrste se obrezujejo dvakrat na leto in se med rastno sezono zaščitijo s kemikalijami glede na pojav bolezni in škodljivcev v posameznem sadovnjaku v določenem letu. Vsaka uporaba kemikalij temelji na meritvah in spremljanju pojava zadevne vrste škodljivega povzročitelja. Kemikalije se uporabijo le, kadar je prekoračen prag gospodarske škode. Vsi sadovnjaki so zasajeni s travo, ki se redno kosi. Z uporabo herbicidov se na območju okrog debel preprečuje rast vegetacije. Le nekateri nasadi češenj so v celoti porasli s travo.

Dodatna posebnost območja Chelčicko-Lhenicko je dejstvo, da se posebej za zadevno območje uporabljajo splošne metode SISPO in posebej zanj razviti proizvodi (npr. za iztrebljanje škodljivcev).

Metode gojenja za posamezne vrste sadja:

Jabolka

Jabolka se gojijo na odprtih območjih, na katerih se voda ne zadržuje in ki niso v kotlinah, kjer je nevarnost zmrzali. Za jabolka se izbere nekoliko bujnejše rastoča podlaga, ker v prsti na nadmorski višini območja pridelave ni dovolj razpoložljivih hranilnih snovi in jih morajo drevesa delno pridobiti sama. V preteklosti so se uporabljale podlage M1, M4 in A2, medtem ko se danes najpogosteje uporablja M9; nizka drevesa se podprejo z leseno oporo ali žičnato mrežo, na katero se priveže drevo. Na razmik med nizkimi jablanami vpliva veliko dejavnikov, zato se na območju uporablja veliko različnih pristopov. Razmik je odvisen predvsem od opreme pridelovalca, lokacije, vrste podlage in oblike rasti. Za prejšnjo prakso so bila značilna prosto rastoča pritlikava drevesa, ki so se sadila v vsako drugo vrsto, zdaj pa se uveljavljajo drevesa z vretenasto obliko krošnje, ki se sadijo bližje skupaj. Zaradi vlažnosti zraka in splošne vlažnosti območja sadovnjake v redkih primerih namaka le nekaj pridelovalcev. Obiranje poteka v skladu s strogim razporedom – jabolka se zapakirajo v velike zaboje, ki se označijo na kraju samem takoj, ko se napolnijo z obranimi jabolki, potem pa se čim hitreje premestijo v klimatizirana skladišča.

Češnje

Češnje se gojijo zlasti na sončnih in suhih območjih z nizko ravnjo podzemne vode. V preteklosti so se gojile na podlagi čremse v obliki prosto rastočih visokoraslih ali srednje visokih dreves, zasajenih dovolj narazen, da je bilo na vseh straneh mogoče obiranje z lestve. Danes se nove rastline gojijo na podlagi PHL ali Gisela, pri čemer je razmik med njimi manjši, krošnje pa se obrezujejo v bolj ploščato in nizko obliko. Češnje se obirajo v skladu s strogim razporedom, pri čemer se zapakirajo v transportno ali prodajno embalažo ter se po označitvi v sadovnjaku čim hitreje premestijo v skladišče, kjer se ohladijo, pripravijo za trženje in pošljejo strankam.

Višnje

Višnje se gojijo na območjih s skromnejšo naravno oskrbo s hranilnimi snovmi in na naravno bolj suhih območjih. Sadijo se v vrstah z razmikom, ki omogoča strojno obiranje. Kot podlaga za višnje se uporablja zlasti rešeljika, oblika drevesa pa je prilagojena strojnemu obiranju. Obrani sadeži se zapakirajo v transportno ali prodajno embalažo ter se po označitvi v sadovnjaku čim hitreje premestijo v skladišče, kjer se ohladijo, ali v obrat za konzerviranje, kjer se nadalje predelajo. Po končani dobavi se iz skladišča pošljejo tudi v nadaljnjo predelavo. Ročno se obere le majhen delež višenj, ki se nameni za prehrano v svežem stanju. Nadaljnji postopek je enak kot pri češnjah.

Slive

Slive se gojijo zlasti kot srednje visoka drevesa, pri čemer se sadijo v vrstah na območjih z zadostno oskrbo z vodo in na glinasto-ilovnatih tleh. Za slive se uporablja več vrst podlag, najznačilnejša pa je rdečelistna sliva. Za obliko drevesa je značilna prosto rastoča krošnja, ki po potrebi omogoča strojno obiranje. Približno polovica obranih sadežev se nameni za prehrano v svežem stanju, druga polovica pa za konzerviranje. Celoten postopek pridelave je zato prilagojen strojnemu obiranju. Obrani sadeži se običajno zapakirajo v transportno embalažo ter se po označitvi v sadovnjaku premestijo v skladišče, kjer se ohladijo in nadalje pripravijo za trženje. Sadeži, namenjeni za industrijsko predelavo, se iz sadovnjaka premestijo v skladišče, da se ohladijo in se dobava zaključi, ali neposredno v obrate za konzerviranje, kjer se nadalje predelajo.

Rdeči in črni ribez

Ribez se goji v rodovitni in globoki prsti, ki je dobro oskrbljena z vodo, običajno na nižje ležečih območjih, vendar ne v samih kotlinah, v katerih obstaja nevarnost zmrzali, čeprav je med sadjem, ki se prideluje na območju, najbolj odporen na zmrzal. Velika območja ribeza so oblikovana kot vrstni nasadi nizkih rastlin, ki rastejo iz ukoreninjenih potaknjencev. Razmik med rastlinami določata metoda in tehnologija pridelave in obiranja. Ribezovega grmičevja, primernega le za ročno obiranje, ni veliko. Obiranje je skoraj izključno strojno, ribez pa se nadalje predela v obratu za konzerviranje. Le nekaj ribeza se obere ročno in nameni za neposredno prehrano v svežem stanju ali kulinarično uporabo s strani majhnih potrošnikov. Strojno obiranje se opravi s pomočjo opreme za obiranje na lastni pogon, ki sadeže zapakira v transportno embalažo. Potem ko se embalaža v sadovnjaku napolni in označi, se sadeži čim hitreje premestijo v skladišče, da se ohladijo in se dobava strankam zaključi.

Skladiščenje in pakiranje

Skladiščenje in pakiranje se izvajata znotraj opredeljenega območja. Tako se lahko preprečijo poškodbe obranih sadežev, ki se z območja pridelave premestijo neposredno v skladišče. Ta pristop prav tako zagotavlja, da se to sadje ne pomeša z drugje pridelanim sadjem. Ta usklajeni postopek pridelave, skladiščenja in pakiranja na enem mestu pomeni, da sadje ne propade.

4.6   Povezanost:

Območje Chelčicko-Lhenicko in sadje, ki se tam prideluje, sta posebnost v Češki republiki in tudi v Evropi. To potrjujejo zlasti naslednji elementi: sloves, dejavniki, ki vplivajo na edinstvene značilnosti proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ in druge posebne značilnosti, ter povezanost med značilnostmi proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ in pogoji na območju glede na vrsto sadja.

4.6.1   Sloves

Tradicija pridelave sadja na območju Chelčicko-Lhenicko se ohranja že 700 let. Zaradi dolge tradicije in kakovosti lokalnega sadja je območje dobilo vzdevek „vrt Južne Češke“. Sadje je tudi v grbu obeh občin Chelčice in Lhenice. Zgodovinski dokazi in sloves pridelave sadja na območju so navedeni v knjigi avtorja Václava Starýija idr. z naslovom Lhenice, zahrada Jižních Čech.

Sloves proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ se dodatno potrjuje tudi na festivalu cvetja in festivalu sadja, ki se organizirata v sodelovanju z društvom pridelovalcev sadja Južne in Zahodne Češke. Festival cvetja je pobuda turistov in turističnih kolesarjev, ki se začne s sezono gojenja sadja, ko se sadna drevesa prebudijo, zabrstijo in zacvetijo. Festival sadja je prestižen dogodek, ki traja več dni, med najpomembnejšimi pobudami pa se osredotoča na pridelavo sadja v Češki republiki. Festival sestavljajo razstava sadja in njegovo ocenjevanje, sejem sadja ter kulturni in športni program.

V dokaz izjemne kakovosti proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ prejema velike pohvale na nacionalnih razstavah, npr. Zahrada Čech – Litoměřice, poleg tega pa pridelovalci sadja uspešno sodelujejo na navedeni razstavi ter tudi drugih razstavah, organiziranih na nacionalni ravni: Hortikomplex – Olomouc, Země živitelka – České Budějovice, Zemědělec – Lysá nad Labem.

Pridelovalci sadja „Chelčicko-Lhenické ovoce“ so združeni v društvo pridelovalcev sadja Južne in Zahodne Češke (Unie ovocnářů jižních a západních Čech), ki med drugim sodeluje pri izobraževalnih dejavnostih in dejavnostih ozaveščanja, promociji sadja, organizaciji razstav, objavljanju ter vprašanjih, povezanih s kakovostjo sadja in okoljem. Na območju obstaja tudi lokalna akcijska skupina „Rozkvět zahrady jižních Čech“.

Pridelovalci sadja z območja Chelčicko-Lhenicko sodelujejo s številnimi vodilnimi raziskovalnimi inštituti in izobraževalnimi ustanovami, npr. z Univerzo na Južnem Češkem v Čeških Budejovicah – Fakulteta za kmetijstvo, Mendlovo univerzo za kmetijstvo in gozdarstvo v Brnu – Fakulteta za vrtnarstvo v Ledenicah, Inštitutom Pomology Holovousy Ltd. za raziskave in gojenje sadja, SEMPRA, Raziskovalnim inštitutom za kmetijski inženiring v Pragi, Raziskovalnim inštitutom za kmetijsko gospodarstvo v Pragi, Inštitutom za raziskovanje rastlinskih kultur, Inštitutom za raziskave živil v Pragi, Inštitutom za organsko kemijo in biokemijo Akademije znanosti Češke republike ter biološkim laboratorijem Biola. Uspešnost tega sodelovanja se na eni strani kaže v razvoju novih metod gojenja in na drugi strani v uporabi teh metod pri gojenju sadja na območju Chelčicko-Lhenicko, kar prav tako prispeva k slovesu proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ na nacionalni ravni.

Proizvodnja

Letna proizvodnja v tonah (za leto 2008): jabolka – 7 409, češnje – 115, višnje – 338, slive – 416 in ribez (Ribes) – 399.

Trženje

Proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ se uspešno trži v Češki republiki in zunaj nje.

Češka republika

Število gospodarskih subjektov, katerim se proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ dobavlja: približno 500.

Glavni gospodarski subjekti, katerim se proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ dobavlja: Terno, Ahold, Coops, Nova Fruit, CZ Fruit in Čeroz.

Izvoz

Pridelek, ki se izvozi, v odstotkih: češnje – 38 %, višnje – 40 %, slive – 50 % in ribez (Ribes) – 70 %.

Države, v katere se proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ izvaža: Nemčija, Nizozemska, Belgija, Avstrija, Finska in Združeno kraljestvo.

Število tujih gospodarskih subjektov, katerim se proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ dobavlja: približno 10.

Glavna gospodarska subjekta, katerima se proizvod „Chelčicko-Lhenické ovoce“ dobavlja: Dinter in Phanner.

4.6.2   Dejavniki, ki vplivajo na edinstveno kakovost proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ in druge posebne značilnosti

Na gojenje sadja na območju Chelčicko-Lhenicko (glej točko 4.2) bistveno vplivata posebna narava in podnebje območja Podšumaví med Bavorovsko kotlino in obronki Blanskega gozda.

Za območje Chelčicko-Lhenicko je značilen sistem ribnikov, rek in potokov. Prav zaradi tega tipa pokrajine nastajajo klimatski pogoji, ki so ugodni za gojenje sadja, npr. količina padavin, vlažnost tal, nihanje dnevnih in nočnih temperatur in pogoste jutranje meglice.

Značilnosti območja Chelčicko-Lhenicko so:

| — | precej visoka nadmorska višina, nahaja se v predgorju Šumava; |
| --- | --- |

—

precej visoka nadmorska višina, nahaja se v predgorju Šumava;

| — | čist zrak, predvsem ker ni onesnažujoče industrije in zaradi bogastva gozdov; |
| --- | --- |

—

čist zrak, predvsem ker ni onesnažujoče industrije in zaradi bogastva gozdov;

| — | povprečna letna temperatura je 8,7 °C; |
| --- | --- |

—

povprečna letna temperatura je 8,7 °C;

| — | povprečna letna količina padavin je 607 mm; |
| --- | --- |

—

povprečna letna količina padavin je 607 mm;

| — | povprečna mesečna relativna vlažnost zraka je 75,8 % – ta stopnja je zelo visoka, vlažnost zagotavlja vlago poleti, z ivjem prekrita drevesa pa omejujejo zmrzovanje pozimi; |
| --- | --- |

—

povprečna mesečna relativna vlažnost zraka je 75,8 % – ta stopnja je zelo visoka, vlažnost zagotavlja vlago poleti, z ivjem prekrita drevesa pa omejujejo zmrzovanje pozimi;

| — | velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti v obdobju obiranja sadja; |
| --- | --- |

—

velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti v obdobju obiranja sadja;

| — | pogoste jutranje meglice, ki nastanejo zaradi ribnikov in značilnosti kotline na območju, delno omejenem z gorovjem; |
| --- | --- |

—

pogoste jutranje meglice, ki nastanejo zaradi ribnikov in značilnosti kotline na območju, delno omejenem z gorovjem;

| — | zadostna vlažnost tal, h kateri prispevata količina padavin in strnjena mreža ribnikov in vodotokov; |
| --- | --- |

—

zadostna vlažnost tal, h kateri prispevata količina padavin in strnjena mreža ribnikov in vodotokov;

| — | poznejši začetek pomladi in poznejše zorenje zaradi pogojev v predgorju; |
| --- | --- |

—

poznejši začetek pomladi in poznejše zorenje zaradi pogojev v predgorju;

| — | dobra sestava prsti, zlasti kar zadeva minerale. |
| --- | --- |

—

dobra sestava prsti, zlasti kar zadeva minerale.

Razloga za glavno posebno značilnost proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“, in sicer njegovo uravnoteženo razmerje med sladkorji in kislinami, sta predvsem lokalno podnebje, npr. nihajoče temperature, poznejši začetek pomladi in poznejše zorenje, ter prst, npr. ravnovesje pH, posameznih mineralov in deleža različnih mineralov. Na podlagi izvedenih laboratorijskih analiz dosega povprečna kislost sadja optimalne stopnje. Pozitivni rezultati, ki niso samoumevni za vsako območje pridelave sadja, so bili potrjeni tudi pri analizi prsti.

Druge posebne značilnosti proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“, kot so vonj, okus, sočnost, dolgotrajna svežost in edinstvenost barvnih odtenkov, je mogoče pripisati predvsem posebni mikroklimi, ki jo ustvarjajo zgoraj navedeni pogoji (gozdovi, ribniki, precej visoka nadmorska višina, vlažnost, meglice itd.).

Pomemben dejavnik, ki vpliva na kakovost proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“, je zelo nizka stopnja onesnaženosti okolja s težkimi kovinami, zaradi česar je tudi stopnja onesnaženosti sadja precej pod mejno vrednostjo. Biološka zaščita sadnih dreves je dodaten dejavnik, ki k temu prispeva. Na območju Chelčicko-Lhenicko se sadna drevesa zaščitijo predvsem z uporabo bioloških sredstev. Ta so okolju prijazna in imajo nesporno prednost pred kemičnimi sredstvi zaščite. Območje je središče razvoja bioloških sredstev za zaščito rastlin in dreves v Češki republiki.

Dodatna posebna značilnost območja pridelave Chelčicko-Lhenicko je raznolikost pridelka v primerjavi z drugimi območji pridelave sadja.

Še ena pomembna značilnost pridelave sadja na območju Chelčicko-Lhenicko je metoda integrirane pridelave SISPO (glej točko 4.5 Metoda pridobivanja), ki je bila oblikovana v sodelovanju s pridelovalci sadja z območja. Ta sistem bistveno prispeva k dejanski visoki kakovosti sadja in zaradi tega tudi k zadovoljstvu zahtevnih potrošnikov. Sistem zagotavlja smernice, kako na najboljši možni način pridelovati sadje na območju, in te smernice se uporabljajo.

Skozi več stoletij dolgo tradicijo gojenja sadja na opredeljenem območju se je obseg znanja in izkušenj pridelovalcev sadja v zvezi z optimalnimi vrstami za gojenje ter krajem in najboljšim načinom njihovega gojenja povečal in izboljšal. Ta proces se še vedno nadaljuje.

Označba porekla proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ je v Češki republiki zaščitena pod št. 194 od 20. novembra 2002.

4.6.3   Povezanost značilnosti proizvoda „Chelčicko-Lhenické ovoce“ s pogoji na območju glede na vrsto sadja

Jabolka

Jabolka se razlikujejo po edinstvenem, posebnem aromatičnem dolgotrajnem okusu, na katerega vplivajo sorazmerno visoka vlažnost zraka in ne preveč visoke poletne temperature ter na drugi strani veliko nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami zaradi številnih jezer, ribnikov in gozdov ter zaradi reliefa opredeljenega geografskega območja. Ta posebna mikroklima pripomore k temu, da se v sadju v obdobju pred obiranjem ustvari določeno ravnovesje med sladkorji, kislinami in aromatičnimi snovmi, zaradi česar nastane značilen aromatičen okus. Jabolka se razlikujejo tudi po tem, da se pri številnih gojenih sortah, od poletnih do poznih sort, ki se skladiščijo v nadzorovanem okolju do spomladanskih mesecev in pri tem dolgo zadržijo optimalno zrelost za potrošnjo, okus in vonj ne poslabšata, poleg tega pa se jabolka odlikujejo tudi po kakovostni lupini, kar je mogoče pripisati predvsem sorazmerno visoki nadmorski višini na opredeljenem geografskem območju, kjer ni poletnih vročinskih valov zaradi učinka pogostih meglic in velike rose v kombinaciji s soncem. S tem povezana dodatna značilnost je prepoznavna barva sadežev posameznih sort, ki rastejo na območju Chelčicko-Lhenicko.

Češnje

Češnje se odlikujejo po svojem polnem, popolnoma aromatičnem okusu in hrustljavem mesu skupaj z visoko vsebnostjo sladkorja in kislin ter optimalnim ravnovesjem med njimi. V primeru nekaterih sort (Napoleon, Kordia, Van) je razlika v kakovosti in okusu sadja v primerjavi z drugimi območji tako izrazita, da obstaja težnja po registraciji regionalnih mutacij teh sort. Te značilnosti izhajajo iz posebnih talnih razmer na opredeljenem geografskem območju skupaj z razgibanim reliefom pokrajine. Vrste prsti v dolinah in na ravninah so drugačne kot na hribovitih območjih. Prst na pobočjih je bolj suha in manj bogata, vendar vsebuje zadostno količino mineralnih hranilnih snovi, ki so zlasti v dobrem in edinstvenem ravnovesju. Pri tem ima prepustnost pomembno vlogo. Na teh pobočjih so dejansko že od nekdaj bili sadovnjaki češenj in zasajene vrste češnjevih dreves. Zaradi zdravega koreninskega sistema, kateremu lokalna prst popolnoma ustreza, rastejo na tem območju zelo močna drevesa ne glede na podlago. Tukaj ni območij, na katerih bi se zadrževala voda, ali kotlin, v katerih bi obstajala nevarnost zmrzali, kar bi poškodovalo korenine in debla dreves ali povzročilo stres, zaradi česar bi bil okus sadežev neustrezne kakovosti.

Višnje

Posebni značilnosti višenj sta, da jih črvi zelo redko napadejo, sadeži pa so zelo dolgo uporabni zaradi njihove dejanske kakovosti. Te značilnosti je mogoče pripisati zlasti dejstvu, da so višnje zaradi sorazmerno visoke nadmorske višine in gojenih sort na opredeljenem geografskem območju primerne za obiranje pozneje kot na drugih območjih. Prednost te lokalne značilnosti je v tem, da pred obiranjem ni treba zatirati črvov v višnjah, zato na dejansko kakovost sadežev pesticidi nikakor ne morejo vplivati. Dodatni posebnosti višenj sta njihov značilen okus in vonj, ki se nato izražata v kakovosti pijač in drugih proizvodov iz tega sadja. Značilen okus in vonj je mogoče pripisati dejstvu, da je za območje Chelčicko-Lhenicko značilna zelo nizka koncentracija težkih kovin v tleh, industrija in promet pa okolje zelo malo onesnažujeta, kar ugodno vpliva na kakovost sadja.

Slive

Slive se odlikujejo po visoki vsebnosti sladkorja in bogati aromi, ki sta rezultat nihanja temperatur, pogostih meglic in rahle zmrzali v precej pozni fazi. Ti značilnosti sta zelo cenjeni pri poznejši predelavi za konzerviranje in žgane pijače, prav tako je zelo cenjena vsebnost aromatičnih snovi, po slivah pa povprašujejo domači in tuji predelovalci. Glede na sorazmerno hladno lokalno podnebje so virusne bolezni, ki zelo škodljivo vplivajo na kakovost sadja, na tem območju precej manj razširjene. Zaradi tega dejstva je tudi mogoče gojiti avtohtone sorte, ki niso bile gojene tako, da bi se njihova odpornost na virusne bolezni izboljšala. Kljub temu posebni naravni pogoji pozitivno vplivajo na kakovost sadja. Sorazmerno visoka vlažnost zraka in količina padavin omogočata, da se sadovnjaki zasadijo s travo, s čimer se preprečujeta pregrevanje sadja in ovirano prilagajanje. Z zastiranjem travnatih površin se vsebnost CO2 površinske plasti zemlje poveča, kar ugodno vpliva na razmerje med sladkorji in kislinami v času zorenja sadja. Ker poleg tega na tem območju ni krednatih tal, to pomeni, da drevesom nikoli ne primanjkuje železa, zaradi česar bi bila kakovost sadja bistveno slabša.

Rdeči in črni ribez

Posebni značilnosti ribeza sta njegova aroma in popolno razmerje med sladkorji in kislinami, kar je predvsem posledica prsti in klimatskih pogojev, ki določajo posebno kakovost sadja.

Ob upoštevanju dejstva, da ima prst na območju Chelčicko-Lhenicko nekoliko kisel pH, so pogoji za gojenje ribeza popolni. Kakovost ribeza se kaže tudi v njegovi velikosti in trajnosti, na kar vpliva precej visoka naravna vsebnost kalija v talnem profilu. To je najosnovnejši dejavnik, saj bodo v primeru pomanjkanja kalija plodovi ribeza manjši, njihova trajnost pa krajša. Ribez je vrsta sadja, ki je zelo zahtevna, kar zadeva vsebnost humusa v tleh. Precej visoka vlažnost zraka in količina padavin v rastni sezoni na območju Chelčicko-Lhenické omogočata, da raste na nasadih ribeza trajno travinje. Z rednim zastiranjem trave in odpadnimi obrezki kmalu nastane plast humusa, ki odločilno vpliva na rast in dobro ukoreninjenost grmičevja ter kakovost pridelka. Skupaj z nihanjem visokih dnevnih in nizkih nočnih temperatur v obdobju pred obiranjem, ki je značilno za to območje, ti zelo aromatični sadeži zorijo s popolnim razmerjem med sladkorji in kislinami. To se nato izraža v kakovosti proizvodov iz lokalnih surovin.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Naslov: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře

Naslov:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 381200011

Faks

+420 381257000

E-naslov:

tabor@szpi.gov.cz

4.8   Označevanje:

Sadje z območja Chelčicko-Lhenicko se pakira v različne vrste embalaže, na kateri je naveden napis „Chelčicko-Lhenické ovoce“, običajno v zeleni, rumeni in rdeči barvni shemi, skupaj s simbolom in imenom občine, v kateri je bilo sadje pridelano. Uporaba grafične slike na embalaži ni obvezna.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---