# Europos Sąjungos C 332/2011

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2011.332.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. lapkričio 14d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2011.332.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 332

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. lapkričio 14d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 332/01 | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams – 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metinės ataskaitos | 1 |
| 2011/C 332/02 | Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas – nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 134 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2011/C 332/01

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams – 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metinės ataskaitos

1

2011/C 332/02

Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas – nepriklausomo auditoriaus ataskaita

134

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 14.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2010 FINANSINIŲ METŲ EUROPOS SĄJUNGOS METINĖS ATASKAITOS

2011/C 332/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

| I DALIS. | Europos sąjungos konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS.

Balansas

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

Pinigų srautų lentelė

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| II DALIS. | Europos sąjungos konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS.

Biudžeto vykdymo ataskaitos

Biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Sąjungos 2010 m. konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė institucijos ir įstaigos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamosiose pastabose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Sąjungos finansinė būklė.

Philippe TAVERNE

Komisijos apskaitos pareigūnas

I   DALIS

Europos sąjungos konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

Europos sąjungos konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

TURINYS

Balansas

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

Pinigų srautų lentelė

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neapibrėžtasis turtas ir neapibrėžtieji įsipareigojimai ir kita informacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įvykiai po balanso sudarymo datos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

11.

BALANSAS

BALANSAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| ILGALAIKIS TURTAS: |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 108 | 72 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 4 813 | 4 859 |
| Ilgalaikės investicijos | 2.3 | 2 555 | 2 379 |
| Paskolos | 2.4 | 11 640 | 10 764 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | 2.5 | 44 118 | 41 544 |
| Ilgalaikės gautinos sumos | 2.6 | 40 | 55 |
| | | 63 274 | 59 673 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS: |
| Atsargos | 2.7 | 91 | 77 |
| Trumpalaikės investicijos | 2.8 | 2 331 | 1 791 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | 2.9 | 10 078 | 9 436 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 2.10 | 13 501 | 8 958 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| | | 48 064 | 43 634 |
| IŠ VISO TURTO | | 111 338 | 103 307 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Išmokos darbuotojams | 2.12 | (37 172) | (37 242) |
| Ilgalaikiai atidėjiniai | 2.13 | (1 317) | (1 469) |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.14 | (11 445) | (10 559) |
| Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai | 2.15 | (2 104) | (2 178) |
| | | (52 038) | (51 448) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Trumpalaikiai atidėjiniai | 2.16 | (214) | (213) |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.17 | (2 004) | (40) |
| Mokėtinos sumos | 2.18 | (84 529) | (93 884) |
| | | (86 747) | (94 137) |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ | | (138 785) | (145 585) |
| GRYNASIS TURTAS | | (27 447) | (42 278) |
| Rezervai | 2.19 | 3 484 | 3 323 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (1) | 2.20 | (30 931) | (45 601) |
| GRYNASIS TURTAS | | (27 447) | (42 278) |
| Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose. |

Mln. EUR

Pastaba

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

ILGALAIKIS TURTAS:

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

108

72

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

4 813

4 859

Ilgalaikės investicijos

2.3

2.3

2 555

2 379

Paskolos

2.4

2.4

11 640

10 764

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

2.5

2.5

44 118

41 544

Ilgalaikės gautinos sumos

2.6

2.6

40

55

63 274

59 673

TRUMPALAIKIS TURTAS:

Atsargos

2.7

2.7

91

77

Trumpalaikės investicijos

2.8

2.8

2 331

1 791

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

2.9

2.9

10 078

9 436

Trumpalaikės gautinos sumos

2.10

2.10

13 501

8 958

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.11

2.11

22 063

23 372

48 064

43 634

IŠ VISO TURTO

111 338

103 307

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Išmokos darbuotojams

2.12

2.12

(37 172)

(37 242)

Ilgalaikiai atidėjiniai

2.13

2.13

(1 317)

(1 469)

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.14

2.14

(11 445)

(10 559)

Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai

2.15

2.15

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Trumpalaikiai atidėjiniai

2.16

2.16

(214)

(213)

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.17

2.17

(2 004)

(40)

Mokėtinos sumos

2.18

2.18

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

(138 785)

(145 585)

GRYNASIS TURTAS

(27 447)

(42 278)

Rezervai

2.19

2.19

3 484

3 323

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (1)

1

2.20

2.20

(30 931)

(45 601)

GRYNASIS TURTAS

(27 447)

(27 447)

(42 278)

(42 278)

Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 m. | 2009 m.
  (perskaičiuota) |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 3.1 | 122 328 | 110 537 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 8 188 | 7 532 |
| | | 130 516 | 118 069 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (8 614) | (8 133) |
| Veiklos išlaidos | 3.4 | (103 764) | (102 504) |
| | | (112 378) | (110 637) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS | | 18 138 | 7 432 |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 1 178 | 835 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (661) | (594) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | 2.12 | (1 003) | (683) |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms ir įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | 3.7 | (420) | (103) |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAI | | 17 232 | 6 887 |
| Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose. |

Mln. EUR

Pastaba

2010 m.

2009 m.

(perskaičiuota)

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

122 328

110 537

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

8 188

7 532

130 516

118 069

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(8 614)

(8 133)

Veiklos išlaidos

3.4

3.4

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS

18 138

18 138

7 432

7 432

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

1 178

835

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(661)

(594)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

2.12

2.12

(1 003)

(683)

Bendrosioms ir asocijuotosioms ir įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

3.7

3.7

(420)

(103)

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAI

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAI

17 232

6 887

Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 m. | 2009 m.
  (perskaičiuota) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | 17 232 | 6 887 |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 28 | 22 |
| Nusidėvėjimas | | 358 | 448 |
| Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (vertės atkūrimas) | | 0 | (17) |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (876) | (7 199) |
| Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (2 574) | (12 521) |
| Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 15 | (10) |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | (14) | 7 |
| Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (642) | 827 |
| Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (4 543) | 2 962 |
| Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | (152) | 128 |
| Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 886 | 7 210 |
| Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (74) | (48) |
| Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 1 | (134) |
| Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 1 964 | (79) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | (9 355) | 4 207 |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (2 254) | (1 796) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | (149) | 54 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (70) | (313) |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (374) | (464) |
| Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (176) | (284) |
| Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (540) | (239) |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | (1 309) | (352) |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) | | (1 309) | (352) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose. |

Mln. EUR

Pastaba

2010 m.

2009 m.

(perskaičiuota)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

Ekonominės veiklos metų rezultatas

17 232

17 232

6 887

6 887

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

28

22

Nusidėvėjimas

358

448

Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (vertės atkūrimas)

0

(17)

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(876)

(7 199)

Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(2 574)

(12 521)

Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

15

(10)

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

(14)

7

Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(642)

827

Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(4 543)

2 962

Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

(152)

128

Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

886

7 210

Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(74)

(48)

Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

1

(134)

Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

1 964

(79)

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

(9 355)

4 207

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(2 254)

(1 796)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

Kiti nepiniginiai pokyčiai

(149)

54

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(70)

(313)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(374)

(464)

Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(176)

(284)

Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(540)

(239)

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

(1 309)

(1 309)

(352)

(352)

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas)

(1 309)

(352)

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

2.11

2.11

23 372

23 724

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

2.11

2.11

22 063

23 372

Daugiau informacijos apie tam tikrų 2009 m. duomenų perskaičiavimą pateikiama 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ir 3.4.1 pastabose.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | Grynasis turtas = (A)+(B) |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Ekonominės veiklos metų rezultatas |
| LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D. | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 196 | (196) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 28 | | | | 28 |
| Kita (perskaičiuota) | | (1) | 28 | | 27 |
| 2008 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| 2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 796) | | (1 796) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas (perskaičiuotas) | | | | 6 887 | 6 887 |
| LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. (perskaičiuotas) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 273 | (273) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (130) | | | | (130) |
| Kita | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas (perskaičiuotas) | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| 2009 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (2 254) | | (2 254) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | | | 17 232 | 17 232 |
| LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |

Mln. EUR

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Grynasis turtas = (A)+(B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Garantijų fondo rezervo pokytis

196

(196)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

28

28

Kita (perskaičiuota)

(1)

28

27

2008 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

(15)

12 701

(12 686)

0

2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 796)

(1 796)

Ekonominės veiklos metų rezultatas (perskaičiuotas)

6 887

6 887

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. (perskaičiuotas)

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. (perskaičiuotas)

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Garantijų fondo rezervo pokytis

273

(273)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

(130)

(130)

Kita

4

(21)

(17)

2009 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas (perskaičiuotas)

14

6 873

(6 887)

0

2009 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(2 254)

(2 254)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

17 232

17 232

LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D.

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

CONTENTS

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neapibrėžtasis turtas ir neapibrėžtieji įsipareigojimai ir kita informacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įvykiai po balanso sudarymo datos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

11.

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos konsoliduotosios ataskaitos apima Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos (likviduojamos) ataskaitas. Šios ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 133 straipsnį Europos Sąjungos 2010 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos parengtos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti apskaitos principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas:

| — | veiklos tęstinumo, |
| --- | --- |

—

veiklos tęstinumo,

| — | atsargumo, |
| --- | --- |

—

atsargumo,

| — | apskaitos metodų nuoseklumo, |
| --- | --- |

—

apskaitos metodų nuoseklumo,

| — | informacijos palyginamumo, |
| --- | --- |

—

informacijos palyginamumo,

| — | reikšmingumo, |
| --- | --- |

—

reikšmingumo,

| — | tarpuskaitos netaikymo, |
| --- | --- |

—

tarpuskaitos netaikymo,

| — | turinio viršenybės prieš formą, |
| --- | --- |

—

turinio viršenybės prieš formą,

| — | kaupiamosios apskaitos. |
| --- | --- |

—

kaupiamosios apskaitos.

Rengdama konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų konsoliduoto balanso ir konsoliduotos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo apimtis

Konsolidavimo apimtis

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 43 kontroliuojamų subjektų, 5 bendrąsias ir 4 asocijuotąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 10 pastaboje. Palyginti su 2009 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtraukti dar 3 kontroliuojami subjektai (viena institucija ir dvi agentūros), viena asocijuotoji ir viena bendra įmonė. Šis papildomų subjektų įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi.

10

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Bendrosios įmonės

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Sąjunga ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl yra neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu Europos Komisija tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto apskaitinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos asocijuotųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų. Tais atvejais, kai Europos Sąjunga turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ES nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau Europos Sąjunga šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas pateikta 11 pastaboje).

11

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euro yra Europos Sąjungos funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami eurais taikant gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO kursas

EURO kursas

| Valiuta | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,0610 | 26,4730 |
| DKK | 7,4535 | 7,4418 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8607 | 0,8881 |
| HUF | 277,9500 | 270,4200 |
| LVL | 0,7094 | 0,7093 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 3,9750 | 4,1045 |
| RON | 4,2620 | 4,2363 |
| SEK | 8,9655 | 10,2520 |
| CHF | 1,2504 | 1,4836 |
| JPY | 108,6500 | 133,1600 |
| USD | 1,3362 | 1,4406 |

Valiuta

2010 12 31

2009 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,0610

26,4730

DKK

7,4535

7,4418

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8607

0,8881

HUF

277,9500

270,4200

LVL

0,7094

0,7093

LTL

3,4528

3,4528

PLN

3,9750

4,1045

RON

4,2620

4,2363

SEK

8,9655

10,2520

CHF

1,2504

1,4836

JPY

108,6500

133,1600

USD

1,3362

1,4406

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1.   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudojimui vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

1.5.2.   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Sąjunga ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Sąjunga nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

Nusidėvėjimo normos

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo norma |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10 %–25 % |
| Baldai | 10 %–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10 %–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė techninė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10 %–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo norma

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10 %–25 %

Baldai

10 %–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10 %–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė techninė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10 %–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto apskaitine verte ir įtraukiami į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Nuoma

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai Europos Sąjungai iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3.   
  Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Tikrinama, ar nesumažėjo turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti nepadengta. Vertės sumažėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniais metais pripažintos vertės sumažinimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4.   
  Investicijos

Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Jeigu esama vertės sumažėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą Europos Sąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau vertės sumažinimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas apskaitine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis.

1.5.3

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai apskaitomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve.

1.5.5

Tikrosios vertės nustatymas

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV). Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti vertės sumažėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

1.5.5.   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

Europos Sąjunga savo finansinį turtą priskiria prie šių kategorijų: prie finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; prie paskolų ir gautinų sumų; prie investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą; ir prie parduoti laikomo finansinio turto. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas priskiriamas prie šios kategorijos, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Sąjunga. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos prie šios kategorijos. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos.

iii)   Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių Europos Sąjunga ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Sąjunga neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama prie šios kategorijos, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis priskiriamas arba prie trumpalaikio, arba prie ilgalaikio turto, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą, taip pat priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Sąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

| — | ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis (pvz., mokėjimų balansas) arba mažesnėmis normomis, palyginti su komercine rinka (pvz., 2011 m. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)). Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

—

ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis (pvz., mokėjimų balansas) arba mažesnėmis normomis, palyginti su komercine rinka (pvz., 2011 m. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)). Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

| — | Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, Europos Komisija savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFPSP, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą. |
| --- | --- |

—

Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, Europos Komisija savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFPSP, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą.

| — | Be to, mokėjimų balanso, Euratomo ir makrofinansinės pagalbos paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Be to, mokėjimų balanso, Euratomo ir makrofinansinės pagalbos paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Sąjunga perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Paskesnis vertinimas

Paskesnis vertinimas

| i) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl prie kategorijos „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. |
| --- | --- |

i)

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl prie kategorijos „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

| ii) | Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. |
| --- | --- |

ii)

Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

| iii) | Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. |
| --- | --- |

iii)

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

| iv) | Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą. |
| --- | --- |

iv)

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Sąjunga kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir vertės sumažėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

a)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą, apskaitomų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į įkeistą turtą, atėmus jo įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu vertės sumažėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

b)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Tikrąja verte apskaitomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolį, vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6.   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai sąnaudos, kurias Europos Sąjunga patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.5.7.   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu lėšų gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo avansą grąžinti Europos Sąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies), o ši suma pripažįstama kaip išlaidos.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8.   
  Gautinos sumos

Gautinos sumos

Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažinimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Sąjunga negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje.

1.5.14

1.5.9.   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10.   
  Išmokos darbuotojams

Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Pensijų įsipareigojimai

Europos Sąjunga taiko fiksuotų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su fiksuotų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Fiksuotų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Fiksuotų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Sąjunga rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11.   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Sąjunga turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12.   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais apskaitomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. Europos Sąjungos patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

1.5.5

1.5.13.   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas, o atlikus patikrinimą atsakingų finansų pareigūnų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos įvertinamos patvirtinta reikalavimus atitinkančia suma.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos Sąjunga.

1.5.14.   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Pagal Europos Sąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstami to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1.   
  Įplaukos

Įplaukos

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Sąjunga taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Sąjunga išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Sąjungai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Sąjungos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, Europos Sąjunga įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertinant vertės sumažėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   
  Išlaidos

Išlaidos

Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Sąjunga. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. Europos Sąjungai yra būdingos neprekybinių operacijų išlaidos, sudarančios didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos lėšų gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1.   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2.   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

Europos Komisija taiko tuos pačius apskaitos principus kaip ir Europos Sąjunga; jie išdėstyti ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų 1 pastaboje.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. | 171 |
| Papildomas įsigijimas | 60 |
| Perleidimas | (2) |
| Kiti pokyčiai | 7 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 236 |
| Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d. | (99) |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | (28) |
| Perleidimas | 1 |
| Kiti pokyčiai | (2) |
| Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d. | (128) |
| Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 108 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. | 72 |

Mln. EUR

Suma

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

171

Papildomas įsigijimas

60

Perleidimas

(2)

Kiti pokyčiai

7

Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

236

236

Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d.

(99)

Amortizacijos sąnaudos per metus

(28)

Perleidimas

1

Kiti pokyčiai

(2)

Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d.

(128)

(128)

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

108

108

Grynoji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

72

72

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas | IŠ VISO |
| Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Papildomas įsigijimas | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 |
| Perleidimas | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | — | (301) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 |
| Kiti pokyčiai | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | — | 258 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d. | (1 742) | (355) | (155) | (359) | (108) | (612) | | (3 331) |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | (127) | (37) | (21) | (60) | (17) | (96) | | (358) |
| Atkurtas nusidėvėjimas | — | — | — | 2 | — | — | | 2 |
| Perleidimas | 31 | 122 | 27 | 77 | 27 | 0 | | 284 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 1 | 1 | 0 | 0 | (1) | 0 | | 1 |
| Kiti pokyčiai | (31) | (113) | (18) | (38) | (25) | 0 | | (225) |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2010 m. gruodžio 31 d. | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |

Mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas

IŠ VISO

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

3 972

460

215

475

182

2 655

231

8 190

Papildomas įsigijimas

47

44

20

42

15

10

114

292

Perleidimas

(37)

(125)

(30)

(81)

(27)

(1)

—

(301)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

(1)

0

0

1

11

0

(10)

1

Kiti pokyčiai

46

113

21

46

33

(1)

—

258

Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

4 027

4 027

492

492

226

226

483

483

214

214

2 663

2 663

335

335

8 440

8 440

Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d.

(1 742)

(355)

(155)

(359)

(108)

(612)

(3 331)

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

(127)

(37)

(21)

(60)

(17)

(96)

(358)

Atkurtas nusidėvėjimas

—

—

—

2

—

—

2

Perleidimas

31

122

27

77

27

0

284

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

1

1

0

0

(1)

0

1

Kiti pokyčiai

(31)

(113)

(18)

(38)

(25)

0

(225)

Sukauptas nusidėvėjimas 2010 m. gruodžio 31 d.

Sukauptas nusidėvėjimas 2010 m. gruodžio 31 d.

(1 868)

(1 868)

(382)

(382)

(167)

(167)

(378)

(378)

(124)

(124)

(708)

(708)

(3 627)

(3 627)

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

2 159

2 159

110

110

59

59

105

105

90

90

1 955

1 955

335

335

4 813

4 813

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

2.15

2.18.1

FINANSINĖ NUOMA

FINANSINĖ NUOMA

| EUR millions |
| --- |
| Aprašymas | Sukauptos sąnaudos (A) | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso | Paskesnės turto išlaidos | Turto vertė | Nusidėvėjimas | Grynoji apskaitinė vertė =A + B + C + E |
| < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Žemė ir pastatai | 843 | 56 | 271 | 1 389 | 1 716 | 2 559 | 61 | 2 620 | (684) | 1 936 |
| Kitas materialusis turtas | 22 | 9 | 11 | 1 | 21 | 43 | 0 | 43 | (24) | 19 |
| Iš viso 2010 12 31 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |
| Iš viso 2009 12 31 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |

EUR millions

Aprašymas

Sukauptos sąnaudos (A)

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

Paskesnės turto išlaidos

Turto vertė

Nusidėvėjimas

Grynoji apskaitinė vertė =A + B + C + E

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Žemė ir pastatai

843

56

271

1 389

1 716

2 559

61

2 620

(684)

1 936

1 936

Kitas materialusis turtas

22

9

11

1

21

43

0

43

(24)

19

19

Iš viso 2010 12 31

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

Iš viso 2009 12 31

799

59

270

1 466

1 795

2 594

61

2 655

(612)

2 043

2.3.   ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale | 2.3.1 | 138 | 196 |
| Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale | 2.3.2 | 354 | 382 |
| Garantijų fondas | 2.3.3 | 1 346 | 1 240 |
| Parduoti laikomas turtas | 2.3.4 | 717 | 561 |
| Iš viso investicijų | | 2 555 | 2 379 |

Mln. EUR

Pastaba

2010 12 31

2009 12 31

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

2.3.1

138

196

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

2.3.2

354

382

Garantijų fondas

2.3.3

1 346

1 240

Parduoti laikomas turtas

2.3.4

717

561

Iš viso investicijų

2 555

2 379

Prie šios kategorijos priskiriamos investicijos, kuriomis remiama ES veikla. Į ją taip pat įtrauktas Garantijų fondo grynasis turtas.

2.3.1.   
  Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | BĮG | SESAR | ITER | NVI | KEV | Iš viso |
| Suma 2009 12 31 | 0 | 80 | 35 | 81 | 0 | 196 |
| Įnašas | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 |
| Grynojo rezultato dalis | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) |
| Suma 2010 12 31 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |

Mln. EUR

BĮG

SESAR

ITER

NVI

KEV

Iš viso

Suma 2009 12 31

0

80

35

81

0

196

Įnašas

0

41

53

24

64

182

Grynojo rezultato dalis

0

(110)

(76)

(27)

(27)

(240)

Suma 2010 12 31

Suma 2010 12 31

0

0

11

11

12

12

78

78

37

37

138

138

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos apskaitinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią bendrųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Ilgalaikis turtas | 176 | 48 |
| Trumpalaikis turtas | 165 | 192 |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | 0 | 0 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai | (208) | (44) |
| Įplaukos | 7 | 72 |
| Išlaidos | (247) | (169) |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Ilgalaikis turtas

176

48

Trumpalaikis turtas

165

192

Ilgalaikiai įsipareigojimai

0

0

Trumpalaikiai įsipareigojimai

(208)

(44)

Įplaukos

7

72

Išlaidos

(247)

(169)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2010 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl įplaukų negavo ir išlaidų nepatyrė. Taigi grynasis BĮG turtas ir investicijos vertė 2010 m. gruodžio 31 d. (ir 2009 m. gruodžio 31 d.) buvo 0 EUR, tai yra lygi 585 mln. EUR investicijai, atėmus 585 mln. EUR sukauptų nuostolių dalį.

Bendroji įmonė SESAR

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas. 2010 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 78,8 % arba 11 mln. EUR SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja Europos Sąjunga, Kinija, Indija, Rusija, Korėja, Japonija ir JAV. ITER įkurta, kad: valdytų ITER įrenginius, skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei, ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, Komisija privalo jį nurodyti savo ataskaitose.

2010 m. gruodžio 31 d. Euratomui priklausė 47,2 % arba 12 mln. EUR ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. 2010 m. pradėtos dvi naujos jungtinės technologijų iniciatyvos: bendroji įmonė ENIAC ir KEV bendroji įmonė. Nors teisiškai ENIAC vadinama bendrąja įmone, apskaitos požiūriu ji turėtų būti laikoma asocijuotąją įmone (todėl įtraukta į 2.3.2 pastabą), kadangi Komisija šiam subjektui turi reikšmingos įtakos, bet jo bendrai nekontroliuoja (panašiai, kaip bendrųjų įmonių ARTEMIS ir „Švarus dangus“ atveju).

2.3.2

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Bendroji įmonė NVI remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekdama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatindama tokioje veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2010 m. gruodžio 31 d. buvo 97,4 % arba 78 mln. EUR. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas iki 2017 12 31 – 1 mlrd. EUR.

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

KEV bendrosios įmonės tikslas – sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, siekiant suaktyvinti mokslinių tyrimų veiklą ir padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2010 m. gruodžio 31 d. buvo 99,9 % arba 37 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas iki 2017 12 31 – 470 mln. EUR.

2.3.2.   
  Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | „Švarus dangus“ | ENIAC | Iš viso |
| Suma 2009 12 31 | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 |
| Įnašas | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) |
| Suma 2010 12 31 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |

Mln. EUR

EIF

ARTEMIS

„Švarus dangus“

ENIAC

Iš viso

Suma 2009 12 31

301

7

74

0

382

Įnašas

14

19

101

30

164

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

2

(12)

(161)

(9)

(180)

Kiti nuosavybės pokyčiai

(12)

0

0

0

(12)

Suma 2010 12 31

Suma 2010 12 31

305

305

14

14

14

14

21

21

354

354

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos apskaitinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią asocijuotųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Turtas | 447 | 420 |
| Įsipareigojimai | (93) | (38) |
| Įplaukos | 25 | 17 |
| Perteklius (deficitas) | (180) | (6) |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Turtas

447

420

Įsipareigojimai

(93)

(38)

Įplaukos

25

17

Perteklius (deficitas)

(180)

(6)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ. 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo pasirašiusi iš viso 900 mln. EUR (iš 3 000 mln. EUR) EIF akcinio kapitalo. Tai sudaro 30 % viso EIF akcinio kapitalo. 2 mln. EUR iš pirmiau nurodytos sumos susiję su 2010 m. rezultatu (pelnu). 2010 m. dividendų negauta. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis yra 720 mln. EUR.

| Mln. EUR |
| --- |
| EIF | Visas EIF kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 3 000 | 900 |
| Apmokėta | (600) | (180) |
| Nepareikalauta | 2 400 | 720 |

Mln. EUR

EIF

Visas EIF kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

3 000

900

Apmokėta

(600)

(180)

Nepareikalauta

2 400

720

Bendroji įmonė ARTEMIS

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Komisijos atstovaujamos ES nuosavybės dalis 2010 m. gruodžio 31 d. buvo 96,7 % arba 14 mln. EUR. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas yra 420 mln. EUR.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimo veiklą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2010 m. gruodžio 31 d. buvo 64,7 % arba 14 mln. EUR. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas į šią įmonę yra 800 mln. EUR.

Bendroji įmonė ENIAC

Bendroji įmonė ENIAC

ENIAC paskirtis – apibrėžti bendrai sutartą nanoelektronikos srities mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant plėtoti ir įtvirtinti šios srities universaliuosius gebėjimus. Šių tikslų bus siekiama sutelkiant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius siekiant paremti veiklą, projektų forma vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2010 m. gruodžio 31 d. buvo 97,8 % arba 21 mln. EUR. Visas ES įsipareigojimas yra 450 mln. EUR.

2.3.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo grynasis turtas

Garantijų fondo grynasis turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Parduoti laikomas turtas | 1 154 | 1 050 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 193 | 191 |
| Iš viso turto | 1 347 | 1 241 |
| Iš viso įsipareigojimų | (1) | (1) |
| Grynasis turtas | 1 346 | 1 240 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Parduoti laikomas turtas

1 154

1 050

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

193

191

Iš viso turto

1 347

1 241

Iš viso įsipareigojimų

(1)

(1)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 346

1 346

1 240

1 240

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 85 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas yra 1–10 metų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metų perteklius grąžinamas į ES bendrąjį biudžetą kaip įplaukos.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis 1 746 mln. EUR rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % 2010 m. gruodžio 31 d. paskolų likučio. Grynasis fondo turtas 2010 m. gruodžio 31 d. iš viso sudarė 1 346 mln. EUR. Grynojo turto ir rezervo sumos skirtumas atitinka sumą, kuri turi būti sumokėta fondui iš ES biudžeto, t. y. 400 mln. EUR. Parduoti laikomų skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai 2010 m. – sumažėjimas 30 mln. EUR, pripažintas nuosavybėje (2009 m. – 16 mln. EUR padidėjimas).

2.3.4.   
  Parduoti laikomas turtas (ilgalaikis)

Parduoti laikomas turtas (ilgalaikis)

Į šią kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti lėšų gavėjams plėtoti savo verslą.

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas | 188 | 157 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 137 | 132 |
| ETP steigimo programa | 199 | 154 |
| Europos fondas Pietryčių Europai | 102 | 96 |
| Ekologiško augimo fondas | 20 | 20 |
| GEEREF | 56 | — |
| Mikrofinansų priemonė „Progress“ | 14 | — |
| Kitos investicijos | 1 | 2 |
| Iš viso | 717 | 561 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

188

157

Rizikos kapitalo operacijos

137

132

ETP steigimo programa

199

154

Europos fondas Pietryčių Europai

102

96

Ekologiško augimo fondas

20

20

GEEREF

56

—

Mikrofinansų priemonė „Progress“

14

—

Kitos investicijos

1

2

Iš viso

717

561

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

2010 m. gegužės mėn. Valdytojų taryba nusprendė nedelsiant padidinti įstatinį kapitalą 1 mlrd. EUR išleidžiant apmokėtas akcijas. Išleistos akcijos apmokėtos perskirstant grynąsias pajamas, kurios anksčiau buvo priskirtos prie pertekliaus kitiems tikslams, būtent – tokių apmokėtų akcijų apmokėjimui. Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį vertės sumažėjimą.

Komisija yra pasirašiusi 3 % viso ERPB 21 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dieną pareikalauta suma buvo 187 mln. EUR, kuri visa buvo apmokėta. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis yra 443 mln. EUR.

| Mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Visas EBRD kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 20 793 | 630 |
| Apmokėta | (6 197) | (187) |
| Nepareikalauta | 14 596 | 443 |

Mln. EUR

ERPB

Visas EBRD kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

20 793

630

Apmokėta

(6 197)

(187)

Nepareikalauta

14 596

443

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius finansuoti. Jas valdo Europos investicijų bankas ir jos yra finansuojamos įgyvendinant Europos kaimynystės politiką.

rizikos kapitalo operacijas

ETP steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, daugiametę programą ir Konkurencingumo ir inovacijų programą, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus.

ETP steigimo programa

Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE) – kintamojo akcinio kapitalo investicinė bendrovė (SICAV) – taip pat priskiriamas prie šios kategorijos. Bendras EFPE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, nuolat teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus.

Europos fondas Pietryčių Europai

Bendras Ekologiško augimo fondo (buvęs Pietryčių Europos Energijos vartojimo efektyvumo fondas) tikslas – skirti tikslinį finansavimą įmonėms ir namų ūkiams pagal partnerystės susitarimus su finansų įstaigomis, taip pat tiesiogiai, ir taip didinti energijos vartojimo efektyvumą bei skatinti atsinaujinančiosios energijos gamybą Pietryčių Europoje.

Ekologiško augimo fondo

Su GEEREF susijusi nauja investicija sudaro 56 mln. EUR. Tai naujas novatoriškas fondas, iš kurio skiriamas bendro pobūdžio rizikos kapitalas privačių investicijų į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos projektus besivystančiose ir pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse forma. Kita nauja 14 mln. EUR investicija 2010 m. – užimtumo ir socialinės įtraukties didinimo mikrofinansų priemonei „Progress“.

GEEREF

Metų pabaigoje skirta dar 122 mln. EUR ETP steigimo programai ir MVĮ finansavimo priemonei, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

2.4.   PASKOLOS

PASKOLOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB | 2.4.1 | 162 | 169 |
| Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos | 2.4.2 | 11 478 | 10 595 |
| Iš viso | 11 640 | 10 764 |

Mln. EUR

Pastaba

2010 12 31

2009 12 31

Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB

2.4.1

2.4.1

162

169

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

2.4.2

2.4.2

11 478

10 595

Iš viso

11 640

10 764

2.4.1   
  Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

| Mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | EAPB paskolos darbuotojams | Iš viso |
| Iš viso 2009 12 31 | 143 | 26 | 169 |
| Naujos paskolos | 2 | — | 2 |
| Grąžinta suma | (16) | (5) | (21) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 11 | 1 | 12 |
| Iš viso 2010 12 31 | 140 | 22 | 162 |

Mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

EAPB paskolos darbuotojams

Iš viso

Iš viso 2009 12 31

143

26

169

Naujos paskolos

2

—

2

Grąžinta suma

(16)

(5)

(21)

Apskaitinės vertės pokyčiai

11

1

12

Iš viso 2010 12 31

140

22

162

Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 7,73 % ir 14,507 %.

2.4.2.   
  Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomo paskolos | MB | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2009 12 31 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Naujos paskolos | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Grąžinta suma | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valiutos kurso pokyčiai | — | 2 | — | 7 | 9 |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | — | — | 93 | (4) | 89 |
| Iš viso 2010 12 31 | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 |

Mln. EUR

MFP

Euratomo paskolos

MB

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2009 12 31

587

484

9 303

261

10 635

Naujos paskolos

—

—

2 850

—

2 850

Grąžinta suma

(84)

(17)

—

—

(101)

Valiutos kurso pokyčiai

—

2

—

7

9

Apskaitinės vertės pokyčiai

—

—

93

(4)

89

Iš viso 2010 12 31

503

469

12 246

264

13 482

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

—

—

—

—

2 004

2 004

—

—

2 004

2 004

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

503

503

469

469

10 242

10 242

264

264

11 478

11 478

Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Paskolos | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,99 %–4,54 % | 0,9625 %–4,54 % |
| Euratomas | 0,96313 %–5,76 % | 1,071 %–5,76 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 3,125 %–3,625 % |
| Likviduojama EAPB | 0,556 %-5,8103 % | 0,346 %–5,8103 % |

Paskolos

2010 12 31

2009 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,99 %–4,54 %

0,9625 %–4,54 %

Euratomas

0,96313 %–5,76 %

1,071 %–5,76 %

MB

2,375 %–3,625 %

3,125 %–3,625 %

Likviduojama EAPB

0,556 %-5,8103 %

0,346 %–5,8103 %

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra išskirtinė nesusietos ir netikslinės mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ši parama teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikių paskolų arba dotacijų, arba tinkamo jų derinio pavidalu ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo ir reformų programą suteiktą finansavimą. 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo sudariusi 300 mln. EUR vertės paskolų susitarimus, tačiau iki metų pabaigos kita šalis jais nepasinaudojo. Komisija dar negavo trečiųjų šalių garantijų šioms paskoloms, tačiau jos užtikrintos Garantijų fondo lėšomis (žr. 2.3.3 pastabą).

2.3.3

Euratomo paskolos

Euratomo paskolos

Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujamas ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausančioms valstybėms siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą. Šioms paskoloms iš trečiųjų šalių gautos 466 mln. EUR garantijos (2009 m. – 481 mln. EUR).

Mokėjimų balanso (MB) paskolos

Mokėjimų balanso (MB) paskolos

MB paskolos – tai politikos finansinė priemonė, vėl panaudota siekiant suteikti vidutinės trukmės finansinę paramą ES valstybėms narėms dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla didelė tokių sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Didžiausia suteiktinų paskolų suma yra 50 mlrd. EUR. Šios paskolos garantuojamos ES bendrojo biudžeto lėšomis.

Nuo 2008 lapkričio mėn. iki 2010 m. pabaigos Vengrijai, Latvijai ir Rumunijai suteikta 14,6 mlrd. EUR paskolų, iš kurių iki 2010 m. pabaigos išmokėta 12,05 mlrd. EUR. Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti duomenys apie išmokėtas skirtingų MB paskolų dalis ir jų grąžinimo terminus.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso |
| Išmokėta 2008 m.: |
| — | grąžinimo terminas 2011 m. lapkričio mėn. |

Mln. EUR

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Išmokėta 2008 m.:

Išmokėta 2008 m.:

—

grąžinimo terminas 2011 m. lapkričio mėn.

2 000

—

—

2 000

Išmokėta 2009 m.:

Išmokėta 2009 m.:

| — | grąžinimo terminas 2014 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2014 m. balandžio mėn.

—

1 000

—

1 000

| — | grąžinimo terminas 2014 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2014 m. lapkričio mėn.

2 000

—

—

2 000

| — | grąžinimo terminas 2015 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2015 m. sausio mėn.

—

1 200

1 500

2 700

| — | grąžinimo terminas 2016 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2016 m. balandžio mėn.

1 500

—

—

1 500

Išmokėta 2010 m.:

Išmokėta 2010 m.:

| — | grąžinimo terminas 2017 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2017 m. rugsėjo mėn.

—

—

1 150

1 150

| — | grąžinimo terminas 2019 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2019 m. gegužės mėn.

—

500

1 000

1 500

| — | grąžinimo terminas 2025 m. spalio mėn. |
| --- | --- |

—

grąžinimo terminas 2025 m. spalio mėn.

—

200

—

200

Išmokėtos paskolos 2010 12 31

Išmokėtos paskolos 2010 12 31

5 500

5 500

2 900

2 900

3 650

3 650

12 050

12 050

Iš viso suteikta paskolų

6 500

3 100

5 000

14 600

Nepanaudotos sumos 2010 12 31

Nepanaudotos sumos 2010 12 31

Nebegalioja

Nebegalioja

200

200

1 350

1 350

1 550

1 550

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad MB paramos programa Vengrijai nustojo galioti 2010 m. lapkričio mėn.

EFPSP

EFPSP

Kadangi lėšos pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP) pradėtos mokėti tik po 2010 m. gruodžio 31 d., išsami informacija apie šias paskolas pateikta 9 pastaboje.

9

Likviduojamos EAPB paskolos

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis straipsnis daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorio sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

2.5.   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Išankstinis finansavimas (žr. 2.5.1 pastabą) | 40 298 | 39 750 |
| Iš anksto padengtos išlaidos (žr. 2.5.2 pastabą) | 3 820 | 1 794 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 44 118 | 41 544 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Išankstinis finansavimas (žr. 2.5.1 pastabą)

2.5.1

40 298

39 750

Iš anksto padengtos išlaidos (žr. 2.5.2 pastabą)

2.5.2

3 820

1 794

Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

44 118

41 544

2.5.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas, iš viso

Išankstinis finansavimas, iš viso

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau) | 40 298 | 39 750 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą) | 9 123 | 9 077 |
| Išankstinis finansavimas, iš viso | 49 421 | 48 827 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau)

40 298

39 750

Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą)

2.9

9 123

9 077

Išankstinis finansavimas, iš viso

49 421

48 827

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš lėšų gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2010 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 1 227 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 1 059 mln. EUR (2009 m. – atitinkamai 936 mln. EUR ir 724 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2010 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 3,2 mlrd. EUR (2009 m. – 2,7 mlrd. EUR). Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija (taigi Komisijos apskaitoje registruojamas išankstinis finansavimas), dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių lėšų gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. DGF garantuoja tiek Komisijos, tiek dalyvių finansinius interesus. 2010 m. gruodžio 31 d. dalyvių įnašai į DGF sudarė 866 mln. EUR (2009 m. – 561 mln. EUR) – taip pat žr. 11 pastabą.

11

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 1 695 | 1 148 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 620 | 486 |
| Decentralizuotas valdymas | 441 | 347 |
| Pasidalijamasis valdymas | 37 055 | 37 199 |
| Jungtinis valdymas | 487 | 568 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 0 | 2 |
| Iš viso | 40 298 | 39 750 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2010 12 31

2009 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

1 695

1 148

Netiesioginis centralizuotas valdymas

620

486

Decentralizuotas valdymas

441

347

Pasidalijamasis valdymas

37 055

37 199

Jungtinis valdymas

487

568

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

0

2

Iš viso

40 298

39 750

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

2.5.2.   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Finansų inžinerijos priemonės | 3 820 | 1 794 |
| Iš viso | 3 820 | 1 794 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Finansų inžinerijos priemonės

3 820

1 794

Iš viso

3 820

1 794

Įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas iš ES biudžeto galima mokėti lėšas valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansų inžinerijos priemonių (paskolų, garantijų arba investicijų į nuosavybės vertybinius popierius forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių lėšų panaudojimo ataskaitų. Atkreiptas dėmesys, kad nors iki 2010 m. imtinai tokios išmokos Komisijos apskaitos sistemoje iš pradžių registruotos kaip išlaidos, įgyvendinant šią priemonę panaudotos ne visos lėšos. Todėl tikslingiau jas klasifikuoti balanse kaip turtą (iš anksto padengtos išlaidos).

Taip pat atkreiptas dėmesys, kad, atsižvelgiant į šių lėšų paskirtį, jų panaudojimo negalima nustatyti vien tik išnagrinėjus tokį pagrindinį informacijos šaltinį, kaip priemonės sąskaitų išrašus, nes, pavyzdžiui, sumos, naudojamos kaip garantijos, blokuojamos priemonės banko sąskaitose, o grąžinamos paskolų lėšos gali būti naudojamos naujoms paskoloms. Kadangi valstybių narių nereikalaujama teikti konkrečių ataskaitų apie šias lėšas, o Komisijai pačiai rinkti tokią informaciją nebūtų veiksminga sąnaudų požiūriu, siekiant, kad finansinėse ataskaitose būtų tinkamai parodytas šių sumų panaudojimas programavimo laikotarpiu, prireikė parengti įverčius. Patikimiausias turimas ir taikytas metodas – parodyti išlaidas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pagal tiesinį metodą per visą programavimo laikotarpį iki 2015 12 31, t. y. paskutinės dienos, kai tokios išlaidos leidžiamos.

Todėl 2011 m. pradžioje Komisija valstybių narių paprašė pateikti reikiamos informacijos, kad apskaičiuotų nepanaudotas sumas ir jas paskui pripažintų balanse 2010 m. gruodžio 31 d. Ši visa suma padalyta į sumas, kurias valstybės narės tikisi panaudoti 2011 m. (parodyta 2.9.2 pastaboje), ir sumas, kurios bus panaudotos po 2011 m., nurodytas pirmiau pateiktoje lentelėje.

2.9.2

Atsižvelgiant į ES apskaitos taisykles ir tarptautiniu mastu pripažintą apskaitos praktiką, taikant pirmiau nurodytą metodą keičiama apskaitos politika, o susijusios sumos yra reikšmingos, todėl šiose finansinėse ataskaitose 2009 m. balansas buvo perskaičiuotas, kad būtų pateikti palyginami duomenys, parodantys būklę, kuri būtų buvusi, jeigu pernai būtų taikytas toks pat apskaitos metodas. Apskaičiuota poveikis 2008 m. – tik 18 mln. EUR, todėl ši suma pakoreguota atsižvelgiant į sukauptą 2009 m. deficitą ir pradinis 2009 m. balansas nebuvo perskaičiuotas. Šio perskaičiavimo poveikis pirminiam 2009 m. balansui parodytas toliau.

| | Iš pradžių pateiktas 2009 m. balansas | Apskaitos politikos pakeitimas | Perskaičiuotas 2009 m. balansas |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas: |
| Išankstinis finansavimas | 39 750 | — | 39 750 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | — | 1 794 | 1 794 |
| | 39 750 | 1 794 | 41 544 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas: |
| Išankstinis finansavimas | 9 077 | — | 9 077 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | — | 359 | 359 |
| | 9 077 | 359 | 9 436 |
| Trumpalaikės gautinos sumos: |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 3 912 | 295 | 4 207 |
| Iš viso turto | 100 859 | 2 448 | 103 307 |
| Iš viso įsipareigojimų | (145 585) | — | (145 585) |
| Grynasis turtas | (44 726) | 2 448 | (42 278) |
| Sukauptas rezultatas ir rezervai |
| Rezervai | 3 323 | — | 3 323 |
| Sukauptas deficitas | (52 506) | 18 | (52 488) |
| Einamųjų metų rezultatas | 4 457 | 2 430 | 6 887 |
| | (44 726) | 2 448 | (42 278) |

Iš pradžių pateiktas 2009 m. balansas

Apskaitos politikos pakeitimas

Perskaičiuotas 2009 m. balansas

Ilgalaikis išankstinis finansavimas:

Išankstinis finansavimas

39 750

—

39 750

Iš anksto padengtos išlaidos

—

1 794

1 794

39 750

1 794

41 544

Trumpalaikis išankstinis finansavimas:

Išankstinis finansavimas

9 077

—

9 077

Iš anksto padengtos išlaidos

—

359

359

9 077

359

9 436

Trumpalaikės gautinos sumos:

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

3 912

295

4 207

Iš viso turto

100 859

2 448

103 307

Iš viso įsipareigojimų

(145 585)

—

(145 585)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

(44 726)

(44 726)

2 448

2 448

(42 278)

(42 278)

Sukauptas rezultatas ir rezervai

Sukauptas rezultatas ir rezervai

Rezervai

3 323

—

3 323

Sukauptas deficitas

(52 506)

18

(52 488)

Einamųjų metų rezultatas

4 457

2 430

6 887

(44 726)

2 448

(42 278)

2.6.   ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Valstybės narės | 14 | 26 |
| EAPB paskolos darbuotojams | 9 | 10 |
| Garantijos ir indėliai | 14 | 17 |
| Kita | 3 | 2 |
| Iš viso | 40 | 55 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Valstybės narės

14

26

EAPB paskolos darbuotojams

9

10

Garantijos ir indėliai

14

17

Kita

3

2

Iš viso

40

55

Iš valstybių narių gautinos sumos – tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos. 14 mln. EUR (2009 m. – 26 mln. EUR) iš visų ilgalaikių gautinų sumų susiję su neprekybinėmis operacijomis.

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7.   ATSARGOS

ATSARGOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Mokslinės veiklos medžiagos | 71 | 62 |
| Kita | 20 | 15 |
| Iš viso | 91 | 77 |

Mln. EUR

Aprašymas

2010 12 31

2009 12 31

Mokslinės veiklos medžiagos

71

62

Kita

20

15

Iš viso

91

77

2.8.   TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikis parduoti laikomas turtas

Trumpalaikis parduoti laikomas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Likviduojama EAPB | 1 283 | 1 483 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė | 419 | 244 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams | 111 | 61 |
| BUFI investicijos | 515 | 0 |
| Kita | 3 | 3 |
| Iš viso | 2 331 | 1 791 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Likviduojama EAPB

1 283

1 483

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

419

244

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams

111

61

BUFI investicijos

515

0

Kita

3

3

Iš viso

2 331

1 791

Trumpalaikes investicijas sudaro parduoti laikomas finansinis turtas, įsigytas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius.

Likviduojamos EAPB atveju visos parduoti laikomo turto investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2010 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių laikotarpis iki galutinio išpirkimo baigiasi 2010 m., vertė buvo 294 mln. EUR (2009 m. – 242 mln. EUR).

Nors buvo naujų įsigijimų ir pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, ir pagal Paskolų garantijų priemonę TEN-T projektams (taip pat žr. 5.1.2 pastabą), didelį padidėjimą, palyginti su praėjusiaisiais metais, labiausiai nulėmė laikinai surinktų baudų investavimas į specialiai sukurtą Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato valdomą fondą (BUFI). Ankstesniais metais šios sumos buvo laikomos specialiose banko sąskaitose – žr. 2.11 pastabą (rezervuotos piniginės lėšos).

5.1.2

2.11

2.9.   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Išankstinis finansavimas (žr. 2.9.1 pastabą) | 9 123 | 9 077 |
| Iš anksto padengtos išlaidos (žr. 2.9.2 pastabą) | 955 | 359 |
| Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo | 10 078 | 9 436 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Išankstinis finansavimas (žr. 2.9.1 pastabą)

2.9.1

9 123

9 077

Iš anksto padengtos išlaidos (žr. 2.9.2 pastabą)

2.9.2

955

359

Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo

10 078

9 436

2.9.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 3 038 | 2 924 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 2 368 | 1 990 |
| Decentralizuotas valdymas | 536 | 700 |
| Pasidalijamasis valdymas | 2 177 | 2 550 |
| Jungtinis valdymas | 894 | 832 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 110 | 81 |
| Iš viso | 9 123 | 9 077 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2010 12 31

2009 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

3 038

2 924

Netiesioginis centralizuotas valdymas

2 368

1 990

Decentralizuotas valdymas

536

700

Pasidalijamasis valdymas

2 177

2 550

Jungtinis valdymas

894

832

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

110

81

Iš viso

9 123

9 077

Trumpalaikio išankstinio finansavimo pagal pasidalijamojo valdymo principą sumažėjimas siejamas su Solidarumo fondo veiklos pabaigimu. Nors 2010 m. naujiems projektams (2007–2013 m. programos) išmokėtos išankstinio finansavimo sumos, jos klasifikuotos kaip ilgalaikis turtas, kaip paaiškinta 2.5 pastaboje. Trumpalaikio išankstinio finansavimo pagal netiesioginio ir tiesioginio centralizuoto valdymo principus padidėjimą nulėmė padidėjęs veiklos mastas, daugiausia mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse.

2.5

2.9.2.   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Finansų inžinerijos priemonės | 955 | 359 |
| Iš viso | 955 | 359 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Finansų inžinerijos priemonės

955

359

Iš viso

955

359

Kaip paaiškinta 2.5.2 pastaboje, šios sumos susijusios su lėšomis, valstybėms narėms išmokėtomis įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas, siekiant sukurti finansų inžinerijos priemones arba prie jų prisidėti, kurios taikant priemonę iki metų pabaigos dar nebuvo panaudotos. Tikimasi, kad pirmiau nurodytos sumos bus panaudotos 2011 m.

2.5.2

2.10.   TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Paskolos ir terminuotieji indėliai | 2 170 | 216 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 6 786 | 4 519 |
| Įvairios gautinos sumos | 20 | 16 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 4 525 | 4 207 |
| Iš viso | 13 501 | 8 958 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Paskolos ir terminuotieji indėliai

2 170

216

Trumpalaikės gautinos sumos

6 786

4 519

Įvairios gautinos sumos

20

16

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

4 525

4 207

Iš viso

13 501

8 958

Apskaičiuota, kad trumpalaikės gautinos sumos iš viso sudaro 11 009 mln. EUR (2009 m. – 8 415 mln. EUR), susijusių su neprekybinėmis operacijomis.

2.10.1.   
  Paskolos ir terminuotieji indėliai

Paskolos ir terminuotieji indėliai

Šios sumos – tai pirmiausia MB paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (2 004 mln. EUR, žr. 2.4 pastabą). Į šią kategoriją taip pat įtraukta 166 mln. EUR terminuotų indėlių, daugiausia susijusių su likviduojama EAPB.

2.4

2.10.2.   
  Trumpalaikės gautinos sumos

Trumpalaikės gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Sąskaitų grupė | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė | Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė |
| Klientai | 207 | (79) | 128 | 277 | (76) | 201 |
| Baudos | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 |
| Valstybės narės | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 |
| Kita | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 |
| Iš viso | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 |

Mln. EUR

Sąskaitų grupė

2010 12 31

2009 12 31

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Klientai

207

(79)

128

277

(76)

201

Baudos

4 584

(406)

4 178

3 370

(133)

3 237

Valstybės narės

4 011

(1 625)

2 386

2 198

(1 191)

1 007

Kita

96

(2)

94

76

(2)

74

Iš viso

8 898

(2 112)

6 786

5 921

(1 402)

4 519

Klientai

Klientai

Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti 2010 m. gruodžio 31 d. kaip nustatytos teisės į gautinas sumas ir dar neįrašyti į kitas išlaidų kategorijas balanso turto pusėje.

Baudos

Baudos

Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis. Didesnį vertės sumažinimą, palyginti su pernai, daugiausiai nulėmė tai, kad 2011 m. sumažintos baudos, dėl kurių sprendimai priimti prieš 2010 m. gruodžio 31 d. Be to, sumažinant vertę atsižvelgiama į tai, kad kai kurių naujai skirtų baudų dėl ekonomikos ir finansų krizės nebuvo galima padengti laikinaisiais mokėjimais arba banko garantijomis. 2010 m. gruodžio 31 d. dėl nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 2 585 mln. EUR garantijų (2009 m. – 2 952 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš minėtų sumų 1 771 mln. EUR buvo mokėtini po 2010 m. gruodžio 31 d.

Iš valstybių narių gautinos sumos

Iš valstybių narių gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

Šis punktas pirmiausia apima 2010 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF lėšų gavėjų mokėtinas sumas, kurias valstybės narės deklaravo ir patvirtino 2010 m. spalio 15 d., atėmus 20 % sumos – šią dalį valstybėms narėms leidžiama pasilikti administracinėms sąnaudoms padengti. Įvertinamos sumos, kurios yra gautinos po šio deklaravimo iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina lėšų gavėjų mokėtinų sumų, kurių grąžinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Prašome atkreipti dėmesį, kad 2010 m. pakoreguotas vertės sumažinimo metodas, tai turi poveikio ir pajamoms, ir išlaidoms, o poveikis grynajai sumai neutralus – žr. 3.2.3 pastabą. Taikant naująjį metodą, gautinos sumos registruojamos nominaliąja verte, o vertės sumažinimas grindžiamas statistine analize (susigrąžinimo norma).

3.2.3

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta 811 mln. EUR sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos – tai 30 mln. EUR susigrąžintinų išlaidų ir 199 mln. EUR EŽŪGF išankstinių mokėjimų, palyginti su atitinkamai 72 mln. EUR ir 8 mln. EUR 2009 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos |
| EŽŪGF | 1 130 | 627 |
| LKPP | 19 | — |
| SAPARD | 146 | — |
| Vertės sumažinimas | (814) | (350) |
| Iš viso | 481 | 277 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM | 46 | 38 |
| Nuosavi ištekliai |
| Nustatyti A sąskaitoje | 81 | 89 |
| Nustatyti atskirojoje sąskaitoje | 1 285 | 1 260 |
| Vertės sumažinimas | (811) | (841) |
| Kita | 391 | 25 |
| Iš viso | 946 | 533 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos | 913 | 159 |
| Iš viso | 2 386 | 1 007 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF

1 130

627

LKPP

19

—

SAPARD

146

—

Vertės sumažinimas

(814)

(350)

Iš viso

481

277

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

46

46

38

38

Nuosavi ištekliai

Nuosavi ištekliai

Nustatyti A sąskaitoje

81

89

Nustatyti atskirojoje sąskaitoje

1 285

1 260

Vertės sumažinimas

(811)

(841)

Kita

391

25

Iš viso

946

533

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

913

913

159

159

Iš viso

2 386

1 007

2.10.3.   
  Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31
  (perskaičiuota) |
| Sukauptos pajamos | 3 445 | 3 655 |
| Būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 1 061 | 525 |
| Kita | 19 | 27 |
| Iš viso | 4 525 | 4 207 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

(perskaičiuota)

Sukauptos pajamos

3 445

3 655

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos

1 061

525

Kita

19

27

Iš viso

4 525

4 207

Pagrindinė šios kategorijos suma – sukauptos pajamos.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Nuosavi ištekliai | 2 657 | 2 209 |
| Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. | 72 | 940 |
| EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų | 520 | 0 |
| Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos | 43 | 404 |
| Kitos sukauptos pajamos | 153 | 102 |
| Iš viso sukauptų pajamų | 3 445 | 3 655 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Nuosavi ištekliai

2 657

2 209

Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn.

72

940

EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų

520

0

Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos

43

404

Kitos sukauptos pajamos

153

102

Iš viso sukauptų pajamų

3 445

3 655

Kitos sukauptos pajamos – tai pirmiausia pajamos iš delspinigių, sukauptos bankų palūkanos ir sukauptos palūkanos už išankstinio finansavimo sumas.

Svarbiausios sumos, įtrauktos į būsimųjų laikotarpių sąnaudas, susijusios su lėšomis, kurias valstybės narės pervedė finansų inžinerijos priemonėms ir kurios dar turi būti deklaruotos Komisijai arba pastarosios kompensuotos metų pabaigoje. 2010 m. gruodžio 31 d. šios sumos sudarė 858 mln. EUR (2009 m. – 295 mln. EUR). Reikėtų atkreipti dėmesį, kad 2009 m. suma buvo perskaičiuota – išsamesnės informacijos pateikta 2.5.2 pastaboje. Į būsimųjų laikotarpių sąnaudas taip pat įtrauktos sumos, iš viso sudarančios 182 mln. EUR, iš kurių pagrindinės sumos: 50 mln. EUR numatomų išmokų pagal dvišalius žuvininkystės susitarimus su trečiosiomis šalimis, 41 mln. EUR – Europos mokyklai ir 44 mln. EUR – biurų nuomai.

2.5.2

2.11.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | 10 123 | 10 958 |
| Einamosios sąskaitos | 1 150 | 1 967 |
| Avansinių lėšų sąskaitos | 39 | 42 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | 1 | 9 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 1 670 | 1 486 |
| Iš viso | 12 983 | 14 462 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 9 080 | 8 910 |
| Iš viso | 22 063 | 23 372 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

10 123

10 958

Einamosios sąskaitos

1 150

1 967

Avansinių lėšų sąskaitos

39

42

Pervedimai (pinigai kelyje)

1

9

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

1 670

1 486

Iš viso

12 983

14 462

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

9 080

9 080

8 910

8 910

Iš viso

22 063

23 372

2.11.1.   
  Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias ES laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms.

Sumos, parodytos kaip trumpalaikiai indėliai, pirmiausia susijusios su lėšomis, kurias ES vardu valdo patikėtiniai ir kurios skirtos konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms programoms įgyvendinti. Metų pabaigoje buvo įsipareigota skirti 131 mln. EUR, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

2.11.2.   
  Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai.

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.12.   IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 32 801 | 33 316 |
| Pensijos – kiti | 840 | 663 |
| Bendroji sveikatos draudimo sistema | 3 531 | 3 263 |
| Iš viso | 37 172 | 37 242 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Pensijos – darbuotojai

32 801

33 316

Pensijos – kiti

840

663

Bendroji sveikatos draudimo sistema

3 531

3 263

Iš viso

37 172

37 242

2.12.1.   
  Pensijos – darbuotojai

Pensijos – darbuotojai

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią darbuotojų pensijų sistemą numatytos išmokos (Europos pareigūnų pensijų sistema, EPPS) įtraukiamos į ES biudžetą. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2010 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Šiems įsipareigojimams apskaičiuoti taikomas prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| Aktuarinės prielaidos | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Nominali diskonto norma | 4,6 % | 4,5 % |
| Tikėtina infliacijos norma | 2,1 % | 2,5 % |
| Reali diskonto norma | 2,4 % | 2,0 % |
| Santuokos tikimybė: vyrai / moterys | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas | 0 % | 0 % |
| 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė | Taip | Taip |

Aktuarinės prielaidos

2010 12 31

2009 12 31

Nominali diskonto norma

4,6 %

4,5 %

Tikėtina infliacijos norma

2,1 %

2,5 %

Reali diskonto norma

2,4 %

2,0 %

Santuokos tikimybė: vyrai / moterys

84 %/38 %

84 %/38 %

Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas

0 %

0 %

2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė

Taip

Taip

Toliau nurodyti asmenys, kurių teisės (apibrėžtos pirmiau) įtrauktos į įsipareigojimus.

| 1. | Darbuotojai, 2010 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbę visose institucijose ir agentūrose ir įtraukti į pensijų sistemą. |
| --- | --- |

1.

Darbuotojai, 2010 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbę visose institucijose ir agentūrose ir įtraukti į pensijų sistemą.

| 2. | Darbuotojai, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, tačiau jų teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (ir kurie išdirbo bent 10 metų). |
| --- | --- |

2.

Darbuotojai, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, tačiau jų teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (ir kurie išdirbo bent 10 metų).

| 3. | Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys senatvės pensiją. |
| --- | --- |

3.

Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys senatvės pensiją.

| 4. | Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys invalidumo pensiją. |
| --- | --- |

4.

Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys invalidumo pensiją.

| 5. | Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys invalidumo pašalpą. |
| --- | --- |

5.

Buvę pareigūnai ir kiti tarnautojai, gaunantys invalidumo pašalpą.

| 6. | Maitintojo netekimo pensijos gavėjai (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai). |
| --- | --- |

6.

Maitintojo netekimo pensijos gavėjai (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai).

Svarbiausi dalykai (pagrindiniai pokyčiai parodyti lentelėje toliau):

| — | 2010 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 36 639 mln. EUR (2009 m. – 37 215 mln. EUR). Pridedama 1 063 mln. EUR koeficiento korekcija (2009 m. – 1 079 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi mokant pensijas ir įtraukiami į ES įplaukas per mokėjimo metus). 2010 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 32 801 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 36 639 mln. EUR (2009 m. – 37 215 mln. EUR). Pridedama 1 063 mln. EUR koeficiento korekcija (2009 m. – 1 079 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi mokant pensijas ir įtraukiami į ES įplaukas per mokėjimo metus). 2010 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 32 801 mln. EUR.

| — | Pensijų sistemai priklausančių narių skaičius padidėjo 1 578 asmenimis. |
| --- | --- |

—

Pensijų sistemai priklausančių narių skaičius padidėjo 1 578 asmenimis.

2.12.2.   
  Pensijos – kiti

Pensijos – kiti

Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis.

2.12.3.   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai dėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių bendrųjų įsipareigojimų vertė – 3 791 mln. EUR. Plano turtas (260 mln. EUR) išskaitomas iš bendrųjų įsipareigojimų ir gaunama grynoji suma. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju.

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

| Mln. EUR |
| --- |
| | Darbuotojų pensijų įsipareigojimai | Sveikatos draudimas |
| Bendrieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d. | 37 215 | 3 535 |
| Aptarnavimo / įprastos išlaidos | 1 331 | 188 |
| Palūkanų išlaidos | 1 709 | 169 |
| Sumokėtos išmokos | (1 131) | (95) |
| Aktuarinis pelnas | (2 566) | (6) |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 81 | — |
| Bendrieji įsipareigojimai 2010 m. gruodžio 31 d. | 36 639 | 3 791 |

Mln. EUR

Darbuotojų pensijų įsipareigojimai

Sveikatos draudimas

Bendrieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

37 215

3 535

Aptarnavimo / įprastos išlaidos

1 331

188

Palūkanų išlaidos

1 709

169

Sumokėtos išmokos

(1 131)

(95)

Aktuarinis pelnas

(2 566)

(6)

Pokytis dėl naujų darbuotojų

81

—

Bendrieji įsipareigojimai 2010 m. gruodžio 31 d.

Bendrieji įsipareigojimai 2010 m. gruodžio 31 d.

36 639

36 639

3 791

3 791

2.13.   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2009 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Įverčio pokytis | Suma 2010 12 31 |
| Teismo bylos | 413 | 30 | (136) | (1) | 0 | 0 | 306 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 908 | 0 | 0 | (3) | (21) | 21 | 905 |
| Finansiniai | 76 | 38 | 0 | 0 | (30) | 2 | 86 |
| Kiti | 72 | 18 | (9) | (55) | (6) | 0 | 20 |
| Iš viso | 1 469 | 86 | (145) | (59) | (57) | 23 | 1 317 |

Mln. EUR

Suma 2009 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Įverčio pokytis

Suma 2010 12 31

Teismo bylos

413

30

(136)

(1)

0

0

306

Branduolinės įrangos išmontavimas

908

0

0

(3)

(21)

21

905

Finansiniai

76

38

0

0

(30)

2

86

Kiti

72

18

(9)

(55)

(6)

0

20

Iš viso

1 469

86

(145)

(59)

(57)

23

1 317

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti po 2011 m., įvertis. Didžiausia (300 mln. EUR) sumos dalis susijusi su 2010 m. gruodžio 31 d. nebaigtomis teismo bylomis dėl EŽŪGF išlaidų finansinių korekcijų ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis.

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2008 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anksčiau – 1 145 mln. EUR) sąmatos pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atidėjinys. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis įvertis indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). 2010 m. gruodžio 31 d. visas atidėjinys buvo 926 mln. EUR, ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2011 m. (21 mln. EUR) ir vėliau (905 mln. EUR). Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 20 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Šie atidėjiniai atitinka apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę, 2001 m. MVĮ garantijų priemonę ir 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP), pagal kurią Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais metinę kreivę).

Kiti atidėjiniai

Kiti atidėjiniai

Didžiausią sumą (12 mln. EUR, 2009 m. – 60 mln. EUR) sudaro numatomos ES išmokos įvairioms valstybėms narėms iš Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondo, susijusios su tam tikrų gyvulių ligų protrūkių išlaidomis; ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2011 m. (10 mln. EUR), ir sumas, kurias numatoma sumokėti vėliau (2 mln. EUR).

2.14.   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomo paskolos | MB | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2009 12 31 | 587 | 484 | 9 303 | 225 | 10 599 |
| Naujos pasiskolintos lėšos | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Grąžinta suma | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valiutos kurso pokyčiai | — | 2 | — | 6 | 8 |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | — | — | 93 | — | 93 |
| Iš viso 2010 12 31 | 503 | 469 | 12 246 | 231 | 13 449 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 503 | 469 | 10 242 | 231 | 11 445 |

Mln. EUR

MFP

Euratomo paskolos

MB

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2009 12 31

587

484

9 303

225

10 599

Naujos pasiskolintos lėšos

—

—

2 850

—

2 850

Grąžinta suma

(84)

(17)

—

—

(101)

Valiutos kurso pokyčiai

—

2

—

6

8

Apskaitinės vertės pokyčiai

—

—

93

—

93

Iš viso 2010 12 31

503

469

12 246

231

13 449

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

—

—

2 004

—

2 004

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

503

503

469

469

10 242

10 242

231

231

11 445

11 445

Į šią kategoriją įtruktos Europos Sąjungos pasiskolintos lėšos, kurių grąžinimo terminas ilgesnis nei vieneri metai. Pasiskolintas lėšas sudaro skolos pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 13 211 mln. EUR (2009 m. – 10 324 mln. EUR). Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius.

Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Pasiskolintos lėšos | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,99 %–4,54 % | 0,9625 %–4,54 % |
| Euratomas | 0,987 %–5,6775 % | 0,9031 %–5,6775 % |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 3,125 %–3,625 % |
| Likviduojama EAPB | 0,556 %–9,2714 % | 0,346 %–9,2714 % |

Pasiskolintos lėšos

2010 12 31

2009 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,99 %–4,54 %

0,9625 %–4,54 %

Euratomas

0,987 %–5,6775 %

0,9031 %–5,6775 %

MB

2,375 %–3,625 %

3,125 %–3,625 %

Likviduojama EAPB

0,556 %–9,2714 %

0,346 %–9,2714 %

2.15.   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 1 672 | 1 736 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 382 | 395 |
| Kiti | 50 | 47 |
| Iš viso | 2 104 | 2 178 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Finansinės nuomos skolos

1 672

1 736

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

382

395

Kiti

50

47

Iš viso

2 104

2 178

Į šį punktą pirmiausia įtraukti nuomos įsipareigojimai, kurie turi būti įvykdyti daugiau kaip per vienerius metus (žr. 2.2 pastabą). Į jį taip pat įtrauktos sumos, susijusios su tam tikrais Komisijos nupirktais pastatais, kurių pirkimo kaina bus sumokėta dalimis. Tai nėra nuomos sutartys, nes nuosavybės teisė Komisijai pereina iš karto.

2.2

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.16.   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2009 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių | Įverčio pokytis | Suma 2010 12 31 |
| Teismo bylos | 30 | 7 | (7) | (1) | 0 | 0 | 29 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 22 | 0 | 0 | (22) | 21 | 0 | 21 |
| Finansiniai | 128 | 21 | (3) | (38) | 30 | 2 | 140 |
| Kiti | 33 | 10 | (5) | (20) | 6 | 0 | 24 |
| Iš viso | 213 | 38 | (15) | (81) | 57 | 2 | 214 |

Mln. EUR

Suma 2009 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių

Įverčio pokytis

Suma 2010 12 31

Teismo bylos

30

7

(7)

(1)

0

0

29

Branduolinės įrangos išmontavimas

22

0

0

(22)

21

0

21

Finansiniai

128

21

(3)

(38)

30

2

140

Kiti

33

10

(5)

(20)

6

0

24

Iš viso

213

38

(15)

(81)

57

2

214

Į šią kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia išmokėti greičiau kaip per vienerius metus.

2.17.   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtruktos MB pasiskolintos lėšos, kurių vertė lygi 2 004 mln. EUR (žr. 2.14 pastabą) ir kurių grąžinimo terminas – 12 mėn. nuo balanso sudarymo dienos (2009 m. – 40 mln. EUR, susijusių su MFP).

2 004 mln. EUR

2.14

2.18.   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 78 | 71 |
| Trumpalaikės mokėtinos sumos | 17 615 | 15 260 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 97 | 133 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 66 739 | 78 420 |
| Iš viso | 84 529 | 93 884 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

78

71

Trumpalaikės mokėtinos sumos

17 615

15 260

Įvairios mokėtinos sumos

97

133

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

66 739

78 420

Iš viso

84 529

93 884

2.18.1.   
  Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 65 | 59 |
| Kiti | 13 | 12 |
| Iš viso | 78 | 71 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Finansinės nuomos įsipareigojimai

65

59

Kiti

13

12

Iš viso

78

71

2.18.2.   
  Trumpalaikės mokėtinos sumos

Trumpalaikės mokėtinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Rūšis | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Valstybės narės | 17 035 | 14 903 |
| Tiekėjai ir kita | 1 292 | 944 |
| Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos | (712) | (587) |
| Iš viso | 17 615 | 15 260 |

Mln. EUR

Rūšis

2010 12 31

2009 12 31

Valstybės narės

17 035

14 903

Tiekėjai ir kita

1 292

944

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos

(712)

(587)

Iš viso

17 615

15 260

Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su ES gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, dotacijos taip ir klasifikuojamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip sukauptos sąnaudos (žr. 2.18.3 pastabą), o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka apskaičiuotų reikalavimų neatitinkančių sumų sąskaitose. Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

2.18.3

Valstybės narės

Valstybės narės

Didžiausios sumos – 16 924 mln. EUR (2009 m. – 11 160 mln. EUR) pagal neapmokėtus prašymus kompensuoti išlaidas, susijusios su struktūrinių fondų veikla.

Tiekėjai ir kita

Tiekėjai ir kita

Į šią kategoriją įtrauktos su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos.

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos

Mokėtinos sumos sumažintos 712 mln. EUR suma, tai gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalis, kuri laikoma neatitinkančia reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais.

2.18.3.   
  Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 66 326 | 76 435 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 407 | 1 976 |
| Kita | 6 | 9 |
| Iš viso | 66 739 | 78 420 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Sukauptos sąnaudos

66 326

76 435

Būsimųjų laikotarpių pajamos

407

1 976

Kita

6

9

Iš viso

66 739

78 420

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| EŽŪGF sukauptos sąnaudos: |
| Išlaidos 2010 10 16–2010 12 31 | 33 015 | 32 087 |
| Tiesioginė pagalba | 10 703 | 12 195 |
| Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 400 | 735 |
| Kita | (303) | (55) |
| Iš viso EŽŪGF | 43 815 | 44 962 |
| Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos: |
| EŽŪFKP ir EŽŪOGF Garantijų skyrius | 10 792 | 9 076 |
| EŽF | 116 | 347 |
| ERPF ir inovacijų srities veiksmai | 3 337 | 11 777 |
| Sanglaudos fondas | 1 557 | 980 |
| ISPA | 74 | 3 |
| ESF | 2 182 | 5 411 |
| Iš viso struktūriniai veiksmai | 18 058 | 27 594 |
| Kitos sukauptos sąnaudos: |
| MTTP | 1 267 | 1 687 |
| Kitos | 3 186 | 2 192 |
| Iš viso kitų sukauptų sąnaudų | 4 453 | 3 879 |
| Iš viso sukauptų sąnaudų | 66 326 | 76 435 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

Išlaidos 2010 10 16–2010 12 31

33 015

32 087

Tiesioginė pagalba

10 703

12 195

Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

400

735

Kita

(303)

(55)

Iš viso EŽŪGF

43 815

44 962

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

EŽŪFKP ir EŽŪOGF Garantijų skyrius

10 792

9 076

EŽF

116

347

ERPF ir inovacijų srities veiksmai

3 337

11 777

Sanglaudos fondas

1 557

980

ISPA

74

3

ESF

2 182

5 411

Iš viso struktūriniai veiksmai

18 058

27 594

Kitos sukauptos sąnaudos:

Kitos sukauptos sąnaudos:

MTTP

MTTP

1 267

1 687

Kitos

Kitos

3 186

2 192

Iš viso kitų sukauptų sąnaudų

4 453

3 879

Iš viso sukauptų sąnaudų

66 326

76 435

Apskritai struktūrinių veiksmų išlaidos mažėja, nes 2000–2006 m. programos jau užbaigiamos.

2009 m. gruodžio 31 d. būsimųjų laikotarpių pajamų suma didelė dėl to, kad dvi valstybės narės iš anksto sumokėjo 2010 m. nuosavų išteklių įnašus.

GRYNASIS TURTAS IR REZERVAI

GRYNASIS TURTAS IR REZERVAI

2.19.   REZERVAI

REZERVAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | (61) | 69 |
| Kiti rezervai: |
| Garantijų fondas | 1 746 | 1 472 |
| Perkainojimo rezervas | 57 | 57 |
| Skolinimosi ir skolinimo veikla | 1 525 | 1 511 |
| Kiti | 217 | 214 |
| Iš viso | 3 545 | 3 254 |
| Iš viso | 3 484 | 3 323 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Tikrosios vertės rezervas

(61)

(61)

69

69

Kiti rezervai:

Garantijų fondas

1 746

1 472

Perkainojimo rezervas

57

57

Skolinimosi ir skolinimo veikla

1 525

1 511

Kiti

217

214

Iš viso

3 545

3 254

Iš viso

3 484

3 323

2.19.1.   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, apskaitomas tikrosios vertės rezerve. 2010 m. iš tikrosios vertės rezervo paimta 48 mln. EUR suma, susijusi su parduoti laikomu turtu, pripažinta ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

2.19.2.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Dėl Garantijų fondo veiklos taip pat žr. 2.3.3 pastabą. Šis rezervas atitinka fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

2.3.3

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervą sudaro nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų perkainojimas. 57 mln. EUR likutis metų pabaigoje yra susijęs su Komisijos žemės ir pastatų perkainojimu, kuris jau buvo atliktas prieš pradedant taikyti naujas apskaitos taisykles.

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Suma susijusi su likviduojamos EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervu. Šis rezervas buvo sudarytas dėl EAPB veiklos nutraukimo.

2.20.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2009 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos (perskaičiuotos) | 45 601 |
| 2009 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 2 254 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 273 |
| Kiti rezervo pokyčiai | 21 |
| Likviduojama EAPB: 2009 m. rezultato perkėlimas į rezervus | 14 |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas (perteklius) | (17 232) |
| 2010 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 30 931 |
| Paskirstoma: |
| Išmokos darbuotojams | 37 172 |
| Kitos sumos | (6 241) |

Mln. EUR

Suma

2009 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos (perskaičiuotos)

45 601

45 601

2009 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

2 254

Garantijų fondo rezervo pokytis

273

Kiti rezervo pokyčiai

21

Likviduojama EAPB: 2009 m. rezultato perkėlimas į rezervus

14

Ekonominės veiklos metų rezultatas (perteklius)

(17 232)

2010 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

30 931

Paskirstoma:

Paskirstoma:

Išmokos darbuotojams

37 172

Kitos sumos

(6 241)

Ši suma, kuri nepriskiriama prie iš valstybių narių gautinų sumų, atitinka sukaupto ankstesnių metų deficito sumą (48 163 mln. EUR) ir 2010 m. ekonominės veiklos pertekliaus sumą (17 232 mln. EUR). Kategorijos „Iš valstybių narių pareikalautinos sumos“ tikslas – parodyti tikrąją metinio biudžeto proceso, kurį vykdant finansuojama daugiametė veikla, padėtį. Todėl tyčia neatsižvelgiama į rezervus (3 484 mln. EUR), kurie turi būti naudojami pagal specialiai jiems taikomus reglamentus ir taisykles.

Iš esmės ši suma apima iki 2010 m. gruodžio 31 d. ES jau patirtų išlaidų dalį, kuri privalo būti padengta iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir padengiamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Valstybėms narėms mokėtinos laikotarpio nuo 2010 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. sumos sudarė 33 mlrd. EUR. Iš tikrųjų didžiąją dalį sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėn. laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Iš esmės tik Komisijos išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams išskaidymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Trumpalaikės: 2011 m. mokėtinos sumos | 1 278 |
| Ilgalaikės: po 2011 m. mokėtinos sumos | 35 894 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2010 12 31 | 37 172 |

Mln. EUR

Suma

Trumpalaikės: 2011 m. mokėtinos sumos

1 278

Ilgalaikės: po 2011 m. mokėtinos sumos

35 894

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2010 12 31

37 172

Palyginti su pernai, iš valstybių narių pareikalautinos sumos sumažėjo 14,7 mlrd. EUR. Šį sumažėjimą daugiausia nulėmė: 1) mokėtinų sumų sumažėjimas 9,4 mlrd. EUR (žr. 2.18 pastabą), 2) trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas 2 mlrd. EUR (2.17 pastaba), 3) ilgalaikio išankstinio finansavimo padidėjimas 2,6 mlrd. EUR ir 4) trumpalaikių gautinų sumų padidėjimas 4,6 mlrd. EUR (2.10 pastaba).

2.18

2.17

2.10

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITOS PASTABOS

3.1.   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 m. | 2009 m. |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių: | 3.1.1 | | |
| BNP ištekliai | | 91 178 | 81 978 |
| PVM ištekliai | | 12 517 | 12 795 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai |
| Muitai | | 16 065 | 14 002 |
| Cukraus mokesčiai | | 150 | 130 |
| Iš viso tradicinių nuosavų išteklių | | 16 215 | 14 132 |
| Biudžeto koregavimas | 3.1.2 | 2 135 | 1 399 |
| Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) | | 283 | 233 |
| Iš viso | | 122 328 | 110 537 |

Mln. EUR

Pastaba

2010 m.

2009 m.

Įplaukos iš nuosavų išteklių:

3.1.1

3.1.1

BNP ištekliai

91 178

81 978

PVM ištekliai

12 517

12 795

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Muitai

16 065

16 065

14 002

14 002

Cukraus mokesčiai

150

130

Iš viso tradicinių nuosavų išteklių

16 215

14 132

Biudžeto koregavimas

3.1.2

3.1.2

2 135

1 399

Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis)

283

233

Iš viso

122 328

110 537

Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos Sąjungos veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis.

3.1.1.   
  Įplaukos iš nuosavų išteklių

Įplaukos iš nuosavų išteklių

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso (korekcija JK naudai), taip pat bendras Nyderlandų ir Švedijos metinių BNP grindžiamų įnašų sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

Palyginti su 2009 m., įplaukos iš BNP grindžiamų nuosavų išteklių padidėjo 9,2 mlrd. EUR ir tai rodo, kad 2010 m. reikia finansuoti didesnius mokėjimų asignavimus. Muitų surinkta 2 mlrd. EUR daugiau, daugiausia dėl išaugusio importo.

3.1.2.   
  Biudžeto koregavimas

Biudžeto koregavimas

Biudžeto koregavimas apima 2009 m. biudžeto perteklių (2 254 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES kitais metais, – taigi tai yra 2010 m. įplaukos. Be to, pagal 2007 m. TNI sprendimą Jungtinei Karalystei suteikiama biudžeto disbalanso korekcija. Kadangi šią sumą finansuoja kitos valstybės narės, grynojo poveikio biudžeto ar ekonominės veiklos rezultatui neturėtų būti. Tačiau 112 mln. EUR suma, įtraukta į šią kategoriją, yra biudžeto tikslams naudoto euro keitimo kurso (žr. Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnio 3 dalį) ir keitimo kurso, galiojusio tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko savo mokėjimus, skirtumas.

3.2.   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 m. | 2009 m. |
| Baudos | 3.2.1 | 3 077 | 2 648 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 25 | 705 |
| Išlaidų susigrąžinimas: | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 49 | 63 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 11 | 6 |
| Decentralizuotas valdymas | | 71 | 41 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 1 776 | 1 066 |
| Iš viso | | 1 907 | 1 176 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų: | 3.2.4 | | |
| Personalas | | 1 073 | 1 010 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 13 | 33 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 121 | 165 |
| Iš viso | | 1 207 | 1 208 |
| Įvairios veiklos įplaukos: | 3.2.5 | | |
| Koregavimas/atidėjiniai | | 157 | 150 |
| Valiutos keitimo pelnas | | 460 | 618 |
| Kita | | 1 355 | 1 027 |
| Iš viso | | 1 972 | 1 795 |
| Iš viso | | 8 188 | 7 532 |

Mln. EUR

Pastaba

2010 m.

2009 m.

Baudos

3.2.1

3.2.1

3 077

2 648

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

25

705

Išlaidų susigrąžinimas:

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

49

63

Netiesioginis centralizuotas valdymas

11

6

Decentralizuotas valdymas

71

41

Pasidalijamasis valdymas

1 776

1 066

Iš viso

1 907

1 176

Įplaukos iš administracinių operacijų:

3.2.4

3.2.4

Personalas

1 073

1 010

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

13

33

Kitos administracinės įplaukos

121

165

Iš viso

1 207

1 208

Įvairios veiklos įplaukos:

3.2.5

3.2.5

Koregavimas/atidėjiniai

157

150

Valiutos keitimo pelnas

460

618

Kita

1 355

1 027

Iš viso

1 972

1 795

Iš viso

8 188

7 532

3.2.1.   
  Baudos

Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Komisija priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui.

3.2.2.   
  Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos susijusios su 25 mln. EUR pieno mokesčių (2009 m. – 99 mln. EUR ir 606 mln. EUR cukraus mokesčių). Pieno mokesčiai yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas – skirti nuobaudas pieno gamintojams, kurie viršija savo referencinius kiekius. Kadangi jie nesusieti su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, jie iš esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis. Pieno kvotos palaipsniui naikinamos, todėl gaunama vis mažiau įplaukų iš mokesčių. Nuo 2008–2009 žemės ūkio metų kvotos kasmet bus didinamos 1 % iki 2015 m., kai jos bus panaikintos.

Cukraus mokesčiai yra susiję su restruktūrizavimo fondu, kurį pasitelkus įgyvendinant cukraus sektoriaus reformą sumažinta cukraus vidaus kaina – taip siekiama sumažinti ES kainos ir tarptautinės kainos skirtumą. Siekiant paraginti mažiau konkurencingus cukraus gamintojus palikti rinką, sukurtas savifinansavimo restruktūrizacijos fondas, finansuojamas iš įplaukų, surinktų iš cukraus gamintojams taikomo laikinojo mokesčio, kurios laikomos asignuotosiomis įplaukomis. Išmokos pagal programą bus mokamos iki 2012 m. rugsėjo mėn., tačiau 2009 m. gruodžio 31 d. valstybės narės jau buvo deklaravusios visas įplaukas, susijusias su cukraus sektoriaus restruktūrizavimo fondu, todėl 2010 m. įplaukos lygios nuliui.

3.2.3.   
  Išlaidų susigrąžinimas

Išlaidų susigrąžinimas

Prie šios kategorijos priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojama išskaita iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Į šią kategoriją taip pat įtrauktas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusiųjų metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio. Tačiau šioje kategorijoje neparodytas visas ES lėšų sisigrąžinimo mastas, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkančių lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos.

Didžiausia 1 775 mln. EUR suma susijusi su pasidalijamuoju valdymu ir apima 1 331 mln. EUR Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF), 19 mln. EUR LKPP, 146 mln. EUR SAPARD ir 279 mln. EUR struktūriniams veiksmams.

a)   Žemės ūkis. EŽŪGF

Žemės ūkis. EŽŪGF

Su EŽŪGF susijusios sumos, priskiriamos prie šios kategorijos ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 1 331 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 1 032 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 1 032 mln. EUR;

| — | sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 299 mln. EUR; kompensuotos sumos, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 178 mln. EUR, taip pat nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, padidėjimas – 121 mln. EUR (1 130 mln. EUR, atėmus 382 mln. EUR koregavimą dėl vertės sumažinimo 2010 m. pabaigoje, palyginti su 627 mln. EUR 2009 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2 pastabą. |
| --- | --- |

—

sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 299 mln. EUR; kompensuotos sumos, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 178 mln. EUR, taip pat nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, padidėjimas – 121 mln. EUR (1 130 mln. EUR, atėmus 382 mln. EUR koregavimą dėl vertės sumažinimo 2010 m. pabaigoje, palyginti su 627 mln. EUR 2009 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2 pastabą.

2.10.2

b)   Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinimas buvo 279 mln. EUR (2009 m. – 613 mln. EUR). Pagrindinės šios subkategorijos sumos – Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kurių tikslas – susigrąžinti 610 mln. EUR ankstesnių metų nepagrįstų išlaidų, kurių vertė 610 mln. EUR, ir 377 mln. EUR sukauptų pajamų sumažėjimas metų pabaigoje.

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | Komisijai priėmus oficialius sprendimus dėl finansinių korekcijų, kai nustatoma, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos neteisėtai; |
| --- | --- |

—

Komisijai priėmus oficialius sprendimus dėl finansinių korekcijų, kai nustatoma, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos neteisėtai;

| — | atliekant koregavimą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei; |
| --- | --- |

—

atliekant koregavimą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei;

| — | susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu. |
| --- | --- |

—

susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu.

Kiti su struktūriniais veiksmais susiję vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

3.2.4.   
  Įplaukos iš administracinių operacijų

Įplaukos iš administracinių operacijų

Šios įplaukos susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: įmokos į pensijų sistemą ir pajamų mokestis.

3.2.5.   
  Įvairios veiklos įplaukos

Įvairios veiklos įplaukos

430 mln. EUR (2009 m. – 376 mln. EUR) susijusi su iš narystės siekiančių narių gautomis sumomis. Valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą, taip pat įtraukiamas į šią kategoriją. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusias operacijas ne euro, bet kita valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas. Per metus gautas 21 mln. EUR grynasis valiutos keitimo pelnas (2009 m. – 185 mln. EUR).

3.5

3.3.   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Išlaidos darbuotojams | 5 171 | 4 898 |
| Nusidėvėjimas ir vertės sumažėjimas | 384 | 436 |
| Kitos administracinės išlaidos | 3 059 | 2 799 |
| Iš viso | 8 614 | 8 133 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Išlaidos darbuotojams

5 171

4 898

Nusidėvėjimas ir vertės sumažėjimas

384

436

Kitos administracinės išlaidos

3 059

2 799

Iš viso

8 614

8 133

Tai yra administracinės išlaidos, kurios patiriamos ES vykdant veiklą ir apima sąnaudas darbuotojams ir kitas sąnaudas, susijusias su institucijų ir agentūrų administravimu (pvz., nuomos, priežiūros sąnaudos, raštinės prekės, mokymo sąnaudos ir kt.).

3.4.   VEIKLOS IŠLAIDOS

VEIKLOS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 m. | 2009 m.
  (perskaičiuota) |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 10 123 | 8 744 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 4 045 | 3 605 |
| Decentralizuotas valdymas | | 933 | 137 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 85 432 | 87 251 |
| Jungtinis valdymas | | 1 868 | 1 655 |
| Iš viso | | 102 401 | 101 392 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Koregavimas / atidėjiniai | | 68 | 199 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 439 | 432 |
| Kita | | 856 | 481 |
| Iš viso | | 1 363 | 1 112 |
| Iš viso | | 103 764 | 102 504 |

Mln. EUR

Pastaba

2010 m.

2009 m.

(perskaičiuota)

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

10 123

8 744

Netiesioginis centralizuotas valdymas

4 045

3 605

Decentralizuotas valdymas

933

137

Pasidalijamasis valdymas

85 432

87 251

Jungtinis valdymas

1 868

1 655

Iš viso

102 401

101 392

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Koregavimas / atidėjiniai

68

199

Valiutos keitimo nuostoliai

439

432

Kita

856

481

Iš viso

1 363

1 112

Iš viso

103 764

102 504

3.4.1.   
  Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

Europos Sąjungos veiklos išlaidos priskiriamos prie įvairių finansinės programos išlaidų kategorijų ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Didžioji išlaidų dalis priskiriama prie pasidalijamojo valdymo kategorijos, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽŪGF išlaidos ir iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių (Regioninės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės fondo) finansuojami veiksmai.

Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, sumažėjimą 2010 m. daugiausia nulėmė tai, kad užbaigiamos 2000–2006 m. programos (ESF), ir tai, kad EŽŪGF vykdymas 2010 m. sumažėjo, palyginti su praėjusiaisiais metais. Šį sumažėjimą iš dalies kompensuoja 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinių veiksmų priemonės, kurių įgyvendinimas po lėto pradinio etapo 2009 m. pasiekė įprastą lygį. Pagal centralizuoto valdymo principą tvarkomų išlaidų padidėjimą nulėmė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla.

Kaip paaiškinta 2.5.2 pastaboje, Komisija pakeitė kai kurių sanglaudos ir kaimo plėtros išlaidų apskaitos politiką. Kadangi susijusios sumos reikšmingos, Komisija, atsižvelgdama į savo apskaitos taisykles, privalo perskaičiuoti atitinkamus 2009 m. duomenis, kad pateiktų palyginamus duomenis, parodančius būklę, kuri būtų buvusi, jeigu pernai būtų taikytas toks pat apskaitos metodas. Šio perskaičiavimo poveikis pirminiam 2009 m. ekonominės veiklos rezultatui parodytas toliau.

2.5.2

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš pradžių pateiktos 2009 m. ataskaitos | Apskaitos politikos pakeitimas | Perskaičiuotos 2009 m.
  ataskaitos |
| Veiklos įplaukos | 118 069 | — | 118 069 |
| Veiklos išlaidos: |
| Pirminės veiklos išlaidos: |
| Pasidalijamasis valdymas | (89 681) | 2 430 | (87 251) |
| Iš viso veiklos išlaidų | (113 067) | 2 430 | (110 637) |
| Pagrindinės veiklos perteklius | 5 002 | 2 430 | 7 432 |
| Ekonominės veiklos rezultatas | 4 457 | 2 430 | 6 887 |

Mln. EUR

Iš pradžių pateiktos 2009 m. ataskaitos

Apskaitos politikos pakeitimas

Perskaičiuotos 2009 m.

ataskaitos

Veiklos įplaukos

Veiklos įplaukos

118 069

—

118 069

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

Pasidalijamasis valdymas

(89 681)

2 430

(87 251)

Iš viso veiklos išlaidų

(113 067)

2 430

(110 637)

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

5 002

2 430

7 432

Ekonominės veiklos rezultatas

Ekonominės veiklos rezultatas

4 457

2 430

6 887

3.4.2.   
  Kitos veiklos išlaidos

Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus dėl 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, patiriami vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius ne euro, bet kita valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.6

Smarkiai padidėjo kitų veiklos išlaidų subkategorijos sumos, kurias Komisija nurašė skolininkams – 365 mln. EUR, palyginti su 26 mln. EUR 2009 m. Tai daugiausia nulėmė specialūs sumažinimai, susiję su sprendimais dėl baudų (273 mln. EUR), ir EŽŪGF ir kaimo plėtros fondo nurašymai, iš viso sudarantys 82 mln. EUR.

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

Toliau nurodytos sąnaudos 2010 m. įtrauktos į išlaidas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. |
| Mokslinių tyrimų sąnaudos | 295 |
| Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos | 157 |
| Pripažintos išlaidomis | 452 |

Mln. EUR

2010 m.

Mokslinių tyrimų sąnaudos

295

Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos

157

Pripažintos išlaidomis

Pripažintos išlaidomis

452

452

3.5.   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Dividendų pajamos | 1 | 14 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 42 | 59 |
| Iš pradelstų mokėjimų | 382 | 132 |
| Iš apsikeitimo sandorių | 0 | 2 |
| Iš parduoti laikomo turto | 100 | 100 |
| Iš paskolų | 394 | 265 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 110 | 158 |
| Kita | 2 | 3 |
| Iš viso | 1 030 | 719 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 11 | 10 |
| Kita | 83 | 76 |
| Iš viso | 94 | 86 |
| Dabartinės vertės koregavimas | 1 | 10 |
| Valiutos keitimo pelnas | 52 | 6 |
| Iš viso | 1 178 | 835 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

1

1

14

14

Palūkanų pajamos:

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

42

59

Iš pradelstų mokėjimų

382

132

Iš apsikeitimo sandorių

0

2

Iš parduoti laikomo turto

100

100

Iš paskolų

394

265

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

110

158

Kita

2

3

Iš viso

1 030

719

Kitos finansinės pajamos:

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

11

10

Kita

83

76

Iš viso

94

86

Dabartinės vertės koregavimas

Dabartinės vertės koregavimas

1

1

10

10

Valiutos keitimo pelnas

Valiutos keitimo pelnas

52

52

6

6

Iš viso

1 178

835

3.6.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

FINANSINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuomai | 93 | 95 |
| Apsikeitimo sandoriams | 0 | 2 |
| Pasiskolintoms lėšoms | 380 | 248 |
| Kita | 23 | 20 |
| Iš viso | 496 | 365 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimas | 60 | 39 |
| Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos | 55 | 73 |
| Parduoti laikomo turto vertės sumažėjimo nuostoliai | 5 | 15 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 1 | 0 |
| Kita | 42 | 57 |
| Iš viso | 163 | 184 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 2 | 45 |
| Iš viso | 661 | 594 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

Nuomai

93

95

Apsikeitimo sandoriams

0

2

Pasiskolintoms lėšoms

380

248

Kita

23

20

Iš viso

496

365

Kitos finansinės išlaidos:

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimas

60

39

Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos

55

73

Parduoti laikomo turto vertės sumažėjimo nuostoliai

5

15

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

1

0

Kita

42

57

Iš viso

163

184

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

2

2

45

45

Iš viso

661

594

3.7.   BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

Remdamasi nuosavybės apskaitos metodu ES į savo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą įtraukia savo bendrųjų ir asocijuotųjų įmonių grynojo deficito dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1 ir 2.3.2

3.8.   ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

2010 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažintos 129 597 mln. EUR įplaukos iš neprekybinių operacijų.

3.9.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų išskaidymas pagal Komisijos politikos sritį, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes grupes: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima ES išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi ES institucijų ir įstaigų funkcionavimui užtikrinti.

Reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis. Jie pateikiami čia tam, kad būtų galima palyginti su ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pateiktu grynuoju rezultatu.

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita | Likviduojama EAPB | Kitos institucijos | Konsoliduotų subjektų tarpusavio operacijų eliminavimas | IŠ VISO |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Baudos | 3 077 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 849 | 89 | 1 | 0 | 0 | (32) | 1 907 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 60 | 36 | 912 | 0 | 347 | (148) | 1 207 |
| Kitos veiklos įplaukos | 2 445 | 10 | 575 | 3 | 1 | (1 062) | 1 972 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 7 456 | 135 | 1 488 | 3 | 348 | (1 242) | 8 188 |
| Administracinės išlaidos: |
| Išlaidos darbuotojams | (1 945) | (824) | (1 073) | 0 | (1 353) | 24 | (5 171) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (88) | (13) | (119) | 0 | (164) | 0 | (384) |
| Kitos administracinės išlaidos | (904) | (318) | (902) | 0 | (1 234) | 299 | (3 059) |
| | (2 937) | (1 155) | (2 094) | 0 | (2 751) | 323 | (8 614) |
| Veiklos išlaidos: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (7 115) | (3 597) | (180) | 0 | 0 | 769 | (10 123) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (3 821) | (213) | (45) | 0 | 0 | 34 | (4 045) |
| Decentralizuotas valdymas | (113) | (820) | 0 | 0 | 0 | 0 | (933) |
| Pasidalijamasis valdymas | (85 173) | (29) | (230) | 0 | 0 | 0 | (85 432) |
| Jungtinis valdymas | (382) | (1 486) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 868) |
| Kitos veiklos išlaidos | (947) | (23) | (448) | (59) | (2) | 116 | (1 363) |
| | (97 551) | (6 168) | (903) | (59) | (2) | 919 | (103 764) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (100 488) | (7 323) | (2 997) | (59) | (2 753) | 1 242 | (112 378) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (93 032) | (7 188) | (1 509) | (56) | (2 405) | 0 | (104 190) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | | 122 328 |
| Pagrindinės veiklos perteklius | | 18 138 |
| Grynosios finansinės pajamos | | 517 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | | (1 003) |
| Asocijuotosioms / bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis | | (420) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | 17 232 |

Mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita

Likviduojama EAPB

Kitos institucijos

Konsoliduotų subjektų tarpusavio operacijų eliminavimas

IŠ VISO

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

3 077

0

0

0

0

0

3 077

Žemės ūkio mokesčiai

25

0

0

0

0

0

25

Išlaidų susigrąžinimas

1 849

89

1

0

0

(32)

1 907

Įplaukos iš administracinių operacijų

60

36

912

0

347

(148)

1 207

Kitos veiklos įplaukos

2 445

10

575

3

1

(1 062)

1 972

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

7 456

7 456

135

135

1 488

1 488

3

3

348

348

(1 242)

(1 242)

8 188

8 188

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

Išlaidos darbuotojams

(1 945)

(824)

(1 073)

0

(1 353)

24

(5 171)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(88)

(13)

(119)

0

(164)

0

(384)

Kitos administracinės išlaidos

(904)

(318)

(902)

0

(1 234)

299

(3 059)

(2 937)

(2 937)

(1 155)

(1 155)

(2 094)

(2 094)

0

0

(2 751)

(2 751)

323

323

(8 614)

(8 614)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(7 115)

(3 597)

(180)

0

0

769

(10 123)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(3 821)

(213)

(45)

0

0

34

(4 045)

Decentralizuotas valdymas

(113)

(820)

0

0

0

0

(933)

Pasidalijamasis valdymas

(85 173)

(29)

(230)

0

0

0

(85 432)

Jungtinis valdymas

(382)

(1 486)

0

0

0

0

(1 868)

Kitos veiklos išlaidos

(947)

(23)

(448)

(59)

(2)

116

(1 363)

(97 551)

(97 551)

(6 168)

(6 168)

(903)

(903)

(59)

(59)

(2)

(2)

919

919

(103 764)

(103 764)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(100 488)

(7 323)

(2 997)

(59)

(2 753)

1 242

(112 378)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(93 032)

(93 032)

(7 188)

(7 188)

(1 509)

(1 509)

(56)

(56)

(2 405)

(2 405)

0

0

(104 190)

(104 190)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

122 328

122 328

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

18 138

18 138

Grynosios finansinės pajamos

517

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(1 003)

Asocijuotosioms / bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis

(420)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

Ekonominės veiklos metų rezultatas

17 232

17 232

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 12 | 3 065 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 1 | 0 | 15 | 1 603 | 12 | 1 | 32 | 14 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Kitos veiklos įplaukos | 4 | 402 | 0 | 39 | 135 | 184 | 39 | 624 | 7 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 4 | 415 | 3 065 | 54 | 1 763 | 197 | 41 | 657 | 22 |
| Administracinės išlaidos: | (57) | (178) | (82) | (108) | (115) | (268) | (110) | (391) | (125) |
| Išlaidos darbuotojams | (51) | (128) | (75) | (82) | (95) | (190) | (80) | (218) | (102) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (8) | 0 | (0) | 0 | (11) | (1) | (2) | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (6) | (42) | (7) | (26) | (20) | (67) | (29) | (171) | (23) |
| Veiklos išlaidos: | (105) | (650) | (305) | (6 077) | (56 176) | (3 328) | (224) | (3 238) | (1 107) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (105) | (347) | 1 | (176) | (31) | (1 312) | (207) | (2 436) | (1 179) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | (90) | 0 | (7) | 0 | (1 750) | 0 | (714) | 78 |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (24) | 0 | (5) | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (5 850) | (56 037) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | (166) | 0 | (3) | 0 | (197) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (47) | (306) | (17) | (108) | (64) | (17) | (88) | (6) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (162) | (829) | (387) | (6 185) | (56 291) | (3 596) | (333) | (3 630) | (1 231) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (158) | (414) | 2 678 | (6 131) | (54 528) | (3 399) | (292) | (2 973) | (1 209) |
| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninė politika | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 9 | 0 | 150 | 0 | 9 | 1 | 2 | 1 849 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 | 60 |
| Kitos veiklos įplaukos | 77 | 7 | 174 | 1 | 0 | 166 | 337 | 249 | 2 445 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 115 | 16 | 174 | 151 | 0 | 175 | 347 | 260 | 7 456 |
| Administracinės išlaidos: | (341) | (44) | (162) | (71) | (94) | (195) | (323) | (273) | (2 937) |
| Išlaidos darbuotojams | (242) | (35) | (113) | (59) | (38) | (100) | (197) | (140) | (1 945) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (27) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (24) | (8) | (88) |
| Kitos administracinės išlaidos | (72) | (9) | (45) | (12) | (54) | (94) | (102) | (125) | (904) |
| Veiklos išlaidos: | (85) | (523) | (51) | (22 677) | (16) | (1 445) | (615) | (929) | (97 551) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (63) | (254) | (10) | (46) | (16) | (175) | (411) | (348) | (7 115) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (8) | 0 | (1 254) | (76) | 0 | (3 821) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (84) | 0 | 0 | 0 | 0 | (113) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (267) | 0 | (22 524) | 0 | 0 | 0 | (495) | (85 173) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | 0 | (382) |
| Kitos veiklos išlaidos | (22) | (2) | (41) | 0 | 0 | (15) | (128) | (86) | (947) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (426) | (567) | (213) | (22 748) | (110) | (1 640) | (938) | (1 202) | (100 488) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (311) | (551) | (39) | (22 597) | (110) | (1 465) | (591) | (942) | (93 032) |

Mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

12

3 065

0

0

0

0

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

25

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

0

1

0

15

1 603

12

1

32

14

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

0

0

0

0

1

1

1

1

Kitos veiklos įplaukos

4

402

0

39

135

184

39

624

7

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

4

4

415

415

3 065

3 065

54

54

1 763

1 763

197

197

41

41

657

657

22

22

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(57)

(57)

(178)

(178)

(82)

(82)

(108)

(108)

(115)

(115)

(268)

(268)

(110)

(110)

(391)

(391)

(125)

(125)

Išlaidos darbuotojams

(51)

(128)

(75)

(82)

(95)

(190)

(80)

(218)

(102)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(8)

0

(0)

0

(11)

(1)

(2)

0

Kitos administracinės išlaidos

(6)

(42)

(7)

(26)

(20)

(67)

(29)

(171)

(23)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(105)

(105)

(650)

(650)

(305)

(305)

(6 077)

(6 077)

(56 176)

(56 176)

(3 328)

(3 328)

(224)

(224)

(3 238)

(3 238)

(1 107)

(1 107)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(105)

(347)

1

(176)

(31)

(1 312)

(207)

(2 436)

(1 179)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

(90)

0

(7)

0

(1 750)

0

(714)

78

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(24)

0

(5)

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(5 850)

(56 037)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

(166)

0

(3)

0

(197)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(47)

(306)

(17)

(108)

(64)

(17)

(88)

(6)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(162)

(829)

(387)

(6 185)

(56 291)

(3 596)

(333)

(3 630)

(1 231)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(158)

(158)

(414)

(414)

2 678

2 678

(6 131)

(6 131)

(54 528)

(54 528)

(3 399)

(3 399)

(292)

(292)

(2 973)

(2 973)

(1 209)

(1 209)

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninė politika

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

0

0

0

0

0

0

3 077

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

25

Išlaidų susigrąžinimas

0

9

0

150

0

9

1

2

1 849

Įplaukos iš administracinių operacijų

38

0

0

0

0

0

9

9

60

Kitos veiklos įplaukos

77

7

174

1

0

166

337

249

2 445

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

115

115

16

16

174

174

151

151

0

0

175

175

347

347

260

260

7 456

7 456

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(341)

(341)

(44)

(44)

(162)

(162)

(71)

(71)

(94)

(94)

(195)

(195)

(323)

(323)

(273)

(273)

(2 937)

(2 937)

Išlaidos darbuotojams

(242)

(35)

(113)

(59)

(38)

(100)

(197)

(140)

(1 945)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(27)

0

(4)

0

(2)

(1)

(24)

(8)

(88)

Kitos administracinės išlaidos

(72)

(9)

(45)

(12)

(54)

(94)

(102)

(125)

(904)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(85)

(85)

(523)

(523)

(51)

(51)

(22 677)

(22 677)

(16)

(16)

(1 445)

(1 445)

(615)

(615)

(929)

(929)

(97 551)

(97 551)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(63)

(254)

(10)

(46)

(16)

(175)

(411)

(348)

(7 115)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

(8)

0

(1 254)

(76)

0

(3 821)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(84)

0

0

0

0

(113)

Pasidalijamasis valdymas

0

(267)

0

(22 524)

0

0

0

(495)

(85 173)

Jungtinis valdymas

0

0

0

(15)

0

(1)

0

0

(382)

Kitos veiklos išlaidos

(22)

(2)

(41)

0

0

(15)

(128)

(86)

(947)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(426)

(567)

(213)

(22 748)

(110)

(1 640)

(938)

(1 202)

(100 488)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(311)

(311)

(551)

(551)

(39)

(39)

(22 597)

(22 597)

(110)

(110)

(1 465)

(1 465)

(591)

(591)

(942)

(942)

(93 032)

(93 032)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Išorės santykiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 15 | 0 | 10 | 61 | 3 | 89 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 |
| Kitos veiklos įplaukos | 5 | 0 | 1 | 5 | (1) | 10 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 56 | 0 | 11 | 66 | 2 | 135 |
| Administracinės išlaidos: | (862) | (57) | (165) | (44) | (27) | (1 155) |
| Išlaidos darbuotojams | (577) | (49) | (144) | (37) | (17) | (824) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | (13) |
| Kitos administracinės išlaidos | (272) | (8) | (21) | (7) | (10) | (318) |
| Veiklos išlaidos: | (2 766) | (7) | (1 387) | (1 063) | (945) | (6 168) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (1 722) | (5) | (866) | (531) | (473) | (3 597) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (171) | 0 | (16) | (26) | 0 | (213) |
| Decentralizuotas valdymas | (259) | 0 | (95) | (466) | 0 | (820) |
| Pasidalijamasis valdymas | (29) | 0 | 0 | 0 | 0 | (29) |
| Jungtinis valdymas | (574) | (2) | (405) | (38) | (467) | (1 486) |
| Kitos veiklos išlaidos | (11) | 0 | (5) | (2) | (5) | (23) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (3 628) | (64) | (1 552) | (1 107) | (972) | (7 323) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (3 572) | (64) | (1 541) | (1 041) | (970) | (7 188) |

Mln. EUR

Išorės santykiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

15

0

10

61

3

89

Įplaukos iš administracinių operacijų

36

0

0

0

0

36

Kitos veiklos įplaukos

5

0

1

5

(1)

10

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

56

56

0

0

11

11

66

66

2

2

135

135

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(862)

(862)

(57)

(57)

(165)

(165)

(44)

(44)

(27)

(27)

(1 155)

(1 155)

Išlaidos darbuotojams

(577)

(49)

(144)

(37)

(17)

(824)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(13)

0

0

0

0

(13)

Kitos administracinės išlaidos

(272)

(8)

(21)

(7)

(10)

(318)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(2 766)

(2 766)

(7)

(7)

(1 387)

(1 387)

(1 063)

(1 063)

(945)

(945)

(6 168)

(6 168)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 722)

(5)

(866)

(531)

(473)

(3 597)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(171)

0

(16)

(26)

0

(213)

Decentralizuotas valdymas

(259)

0

(95)

(466)

0

(820)

Pasidalijamasis valdymas

(29)

0

0

0

0

(29)

Jungtinis valdymas

(574)

(2)

(405)

(38)

(467)

(1 486)

Kitos veiklos išlaidos

(11)

0

(5)

(2)

(5)

(23)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(3 628)

(64)

(1 552)

(1 107)

(972)

(7 323)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(3 572)

(3 572)

(64)

(64)

(1 541)

(1 541)

(1 041)

(1 041)

(970)

(970)

(7 188)

(7 188)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kita | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 2 | 5 | 0 | 764 | 0 | 51 | 0 | 90 | 0 | 912 |
| Kitos veiklos įplaukos | (2) | (1) | 8 | 25 | 0 | 37 | 0 | 53 | 455 | 575 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 1 | 4 | 8 | 789 | 0 | 88 | 0 | 143 | 455 | 1 488 |
| Administracinės išlaidos: | (108) | (54) | (168) | (1 260) | (85) | (52) | (10) | (403) | 46 | (2 094) |
| Išlaidos darbuotojams | (67) | (38) | (140) | (448) | (62) | (39) | (9) | (316) | 46 | (1.073) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (119) |
| Kitos administracinės išlaidos | (39) | (15) | (28) | (698) | (23) | (13) | (1) | (85) | 0 | (902) |
| Veiklos išlaidos: | (136) | (17) | (2) | (32) | (37) | (234) | 0 | (15) | (430) | (903) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (91) | (17) | (1) | (30) | (37) | (4) | 0 | 0 | 0 | (180) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (45) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (45) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (230) | 0 | 0 | 0 | (230) |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | (1) | (2) | 0 | 0 | 0 | (15) | (430) | (448) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (244) | (71) | (170) | (1 292) | (122) | (286) | (10) | (418) | (384) | (2 997) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (243) | (67) | (162) | (503) | (122) | (198) | (10) | (275) | 71 | (1 509) |

Mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kita

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Įplaukos iš administracinių operacijų

2

5

0

764

0

51

0

90

0

912

Kitos veiklos įplaukos

(2)

(1)

8

25

0

37

0

53

455

575

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

1

1

4

4

8

8

789

789

0

0

88

88

0

0

143

143

455

455

1 488

1 488

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(108)

(108)

(54)

(54)

(168)

(168)

(1 260)

(1 260)

(85)

(85)

(52)

(52)

(10)

(10)

(403)

(403)

46

46

(2 094)

(2 094)

Išlaidos darbuotojams

(67)

(38)

(140)

(448)

(62)

(39)

(9)

(316)

46

(1.073)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

(1)

0

(114)

0

0

0

(2)

0

(119)

Kitos administracinės išlaidos

(39)

(15)

(28)

(698)

(23)

(13)

(1)

(85)

0

(902)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(136)

(136)

(17)

(17)

(2)

(2)

(32)

(32)

(37)

(37)

(234)

(234)

0

0

(15)

(15)

(430)

(430)

(903)

(903)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(91)

(17)

(1)

(30)

(37)

(4)

0

0

0

(180)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(45)

0

0

0

0

0

0

0

0

(45)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

0

0

(230)

0

0

0

(230)

Kitos veiklos išlaidos

0

0

(1)

(2)

0

0

0

(15)

(430)

(448)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(244)

(71)

(170)

(1 292)

(122)

(286)

(10)

(418)

(384)

(2 997)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(243)

(243)

(67)

(67)

(162)

(162)

(503)

(503)

(122)

(122)

(198)

(198)

(10)

(10)

(275)

(275)

71

71

(1 509)

(1 509)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Informacija apie pinigų srautus suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų lentelė rengiama naudojant netiesioginį metodą. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš operacijų užsienio valiuta, pateikiami Europos Sąjungos ataskaitose nurodoma valiuta (euro), taikant užsienio valiutos keitimo į euro kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansinės veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Ji apima didžiąją vykdomos veiklos dalį. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jomis siekiama bendrųjų tikslų, taigi jos yra ir ES kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos prie investicinės veiklos. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

Reikėtų pažymėti, kad ES negali panaudoti Komisijos turimo 9 080 mln. EUR pinigų ir pinigų ekvivalentų likučio. Tai yra pinigai, kurie buvo gauti kaip paskirtų baudų apmokėjimas, kai kita šalis yra apskundusi baudos paskyrimo faktą. Šios sumos aiškiai parodomos kaip „rezervuotos piniginės lėšos“, kaip nurodyta 2.11 pastaboje.

2.11

5.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA INFORMACIJA

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Gautos garantijos |
| Įvykdymo garantijos | 301 | 252 |
| Kitos garantijos | 30 | 27 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 8 | 18 |
| Iš viso neapibrėžtojo turto | 339 | 297 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Gautos garantijos

Įvykdymo garantijos

301

252

Kitos garantijos

30

27

Kitas neapibrėžtasis turtas

8

18

Iš viso neapibrėžtojo turto

339

297

Kartais reikalaujama įvykdymo garantijų, siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus. Kitas neapibrėžtasis turtas daugiausia susijęs su galimu mokesčių, susijusių su Komisijos pastatais, atlyginimu.

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.1 | 22 171 | 19 330 |
| Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui | 5.2 | 9 627 | 11 969 |
| EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai | 5.3 | 1 772 | 1 945 |
| Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais | 5.4 | 458 | 416 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | 5.5 | 4 | 12 |
| Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų | | 34 032 | 33 672 |
| Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. |

Mln. EUR

Pastaba

2010 12 31

2009 12 31

Suteiktos garantijos

5.1

22 171

19 330

Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui

5.2

9 627

11 969

EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai

5.3

1 772

1 945

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

5.4

458

416

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

5.5

4

12

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

34 032

33 672

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto.

5.1.   SUTEIKTOS GARANTIJOS

SUTEIKTOS GARANTIJOS

5.1.1.   
  Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rizikos pasidalijimas
  2010 12 31 | Rizikos nesidalijimas
  2010 12 31 | Neįvykdyta
  2010 12 31
  Iš viso | Neįvykdyta
  2009 12 31 |
| Valdžios institucija | Privačioji bendrovė |
| 65 % garantija | 3 625 | 12 443 | 2 149 | 18 217 | 14 945 |
| 70 % garantija | 87 | 2 132 | 62 | 2 281 | 2 596 |
| 75 % garantija | 0 | 635 | 60 | 695 | 850 |
| 100 % garantija | 0 | 683 | 106 | 789 | 821 |
| Iš viso Iš viso | 3 712 | 15 893 | 2 377 | 21 982 | 19 212 |

Mln. EUR

Rizikos pasidalijimas

2010 12 31

Rizikos nesidalijimas

2010 12 31

Neįvykdyta

2010 12 31

Iš viso

Neįvykdyta

2009 12 31

Valdžios institucija

Privačioji bendrovė

65 % garantija

3 625

12 443

2 149

18 217

18 217

14 945

70 % garantija

87

2 132

62

2 281

2 281

2 596

75 % garantija

0

635

60

695

695

850

100 % garantija

0

683

106

789

789

821

Iš viso Iš viso

3 712

15 893

2 377

21 982

19 212

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2010 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Nepasiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai. 2010 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma siekė 21 982 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia ES su rizika susijusi pozicija.

Paskoloms, kurioms taikoma ES biudžeto garantija, EIB taip pat gauna garantijas iš trečiųjų šalių (valstybių, viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų); šiais atvejais Komisija yra antrinis garantas. ES biudžeto garantija apima tik pagal politinę „rizikos pasidalijimo“ kategoriją suteiktų garantijų riziką. Kitą riziką, jei pirminis garantas nesilaiko įsipareigojimų, dengia EIB. Kalbant apie „rizikos nesidalijimo“ kategorijos garantijas, visa rizika, jeigu pirminis garantas nesilaiko savo įsipareigojimų, dengiama iš ES biudžeto. Jeigu pirminis garantas yra viešosios valdžios institucija, ta rizika paprastai yra tik politinė rizika, bet kai garantiją suteikia institucija arba privačioji bendrovė, iš ES biudžeto taip pat gali tekti padengti komercinę riziką.

5.1.2.   
  Kitos suteiktos garantijos

Kitos suteiktos garantijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 161 | 94 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT) | 11 | 6 |
| MEDA: Maroko garantijos | 17 | 17 |
| Kita | 0 | 1 |
| Iš viso | 189 | 118 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

161

94

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

11

6

MEDA: Maroko garantijos

17

17

Kita

0

1

Iš viso

189

118

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

Pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė reikalavimus atitinkantiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą.

2010 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas RPFP buvo 515 mln. EUR. Ši suma buvo investuota EIB obligacijų (2010 m. gruodžio 31 d. 419 mln. EUR), terminuotų indėlių (55 mln. EUR) ir pinigų ekvivalentų (33 mln. EUR) pavidalu. 2010 m. pabaigoje pasirašyta 2 212 mln. EUR paskolų, taigi joms taikoma ši priemonė. 2009 m. dėl įsipareigojimų nevykdymo iš priemonės lėšų padengta 5 mln. EUR. Pirmiau nurodyta 161 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2010 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų ir garantijų įsipareigojimai taikant RPFP, įvertis. Tai yra 7,3 % visų garantuotų sumų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria RPFP.

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

Iš Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams suteikiamos garantijos siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudota tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė – bendras Komisijos ir EIB finansinis produktas, todėl pagal TEN-T reglamentą numatyta 2007–2013 m. iš ES biudžeto skirti 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, taigi taikant priemonę bus galima panaudoti iš viso 1 mlrd. EUR.

2010 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas PGTT buvo 155 mln. EUR. Ši suma buvo investuota EIB obligacijų (2010 m. gruodžio 31 d. 111 mln. EUR), terminuotų indėlių (36 mln. EUR) ir pinigų ekvivalentų (5 mln. EUR) forma. 2010 m. pabaigoje pasirašyta 140 mln. EUR paskolų, taigi joms taikoma garantija. Pirmiau nurodyta 11 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2010 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų ir garantijų įsipareigojimai vykdant LGTT operacijas, įvertis. Tai yra 7,9 % visų garantuotų sumų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria PGTT.

RPFP ir PGTT priemonių turtas įtrauktas į Komisijos balansą kaip trumpalaikis parduoti laikomas turtas (žr. 2.8 pastabą) ir piniginės lėšos (2.11 pastaba).

2.8

2.11

Meda

Meda

Įgyvendindama programą MEDA Komisija sukūrė garantijų priemonę, specialų fondą, kuris bus skirtas dviem Maroko organizacijoms: „Caisse Centrale de Garantie“ ir „Fonds Dar Ad-Damane“. 2010 m. gruodžio 31 d. fonde buvo 27 mln. EUR, kurie parodyti kaip pinigai ir pinigų ekvivalentai (žr. 2.11 pastabą). Komisijos garantija, parodyta kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, padengiama 17 mln. EUR paskolų, kurias suteikė minėtos organizacijos.

2.11

5.2.   BAUDOS

BAUDOS

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus teikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos (561 mln. EUR) įtrauktos į ekonominės veiklos metų rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.3.   EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės. Į balansą kaip ilgalaikis atidėjinys įtrauktas tikėtinų mokėtinų sumų įvertis (žr. 2.13 pastabą).

2.13

5.4.   SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

Ši kategorija susijusi su šiuo metu ES pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti pakankamai sunkų institucijos padarytą teisinės normos, asmenims suteikiančios teises, pažeidimą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesioginį priežastinį ryšį tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.5.   KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtrauktos kitos mažesnės neapibrėžtosios sumos, neklasifikuojamos pagal pirmiau nurodytas kategorijas.

Kita svarbi informacija

Kita svarbi informacija

5.6.   ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus | 155 642 | 134 689 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus

155 642

134 689

Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas (RAL, „Reste à Liquider“) yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) įsipareigojimai nepanaikinti, suma. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė. 2010 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma iš viso buvo 194 395 mln. EUR. Minėta suma yra biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2010 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas.

5.7.   SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 210 638 | 275 761 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 263 | 263 |
| Žuvininkystės susitarimai | 130 | 249 |
| Programa „Galileo“ | 513 | 1 517 |
| GMES programa | 390 | 556 |
| TEN-T | 3 530 | 4 289 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 3 920 | 1 325 |
| Iš viso | 219 384 | 283 960 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

Struktūriniai veiksmai

210 638

275 761

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

263

263

Žuvininkystės susitarimai

130

249

Programa „Galileo“

513

1 517

GMES programa

390

556

TEN-T

3 530

4 289

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

3 920

1 325

Iš viso

219 384

283 960

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad Komisija nusprendė prisiimti ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Jie gali būti susiję su daugiametėmis programomis, tokiomis kaip struktūrinių veiksmų programos, arba sumomis, kurias Europos Sąjunga yra įsipareigojusi sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, valymo ir kitų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais projektais, pavyzdžiui, statybos darbais). Ne visose daugiametėse programose yra įsipareigojimų, kuriuos reikėtų įtraukti į šią kategoriją, kadangi išlaidos per ateinančius metus priklauso nuo metinių biudžeto valdymo institucijos sprendimų arba atitinkamų taisyklių pakeitimų.

5.7.1.   
  Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytomis sumomis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinė perspektyva
  (A) | Prisiimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007–2010 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus
  (=B – C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (= A – C) |
| Sanglaudos politikos fondai | 347 550 | 346 475 | 189 574 | 156 901 | 157 976 |
| Gamtos ištekliai | 100 549 | 100 549 | 54 759 | 45 790 | 45 790 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 10 958 | 7 357 | 4 086 | 3 271 | 6 872 |
| Iš viso | 459 057 | 454 381 | 248 419 | 205 962 | 210 638 |

Mln. EUR

2007–2013 m. finansinė perspektyva

(A)

Prisiimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007–2010 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

(=B – C)

Didžiausias įsipareigojimas

(= A – C)

Sanglaudos politikos fondai

347 550

346 475

189 574

156 901

157 976

Gamtos ištekliai

100 549

100 549

54 759

45 790

45 790

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

10 958

7 357

4 086

3 271

6 872

Iš viso

459 057

454 381

248 419

205 962

210 638

5.7.2.   
  Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Įsipareigojimai, iš viso sudarantys 263 mln. EUR, susiję su finansiniais protokolais su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros šalimis. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutrauktos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

5.7.3.   
  Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, sudarantys 130 mln. EUR ir prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

5.7.4.   
  Programa „Galileo“

Programa „Galileo“

„Galileo“ yra pasaulinės navigacijos palydovinė sistema (GNSS), šiuo metu kuriama Europos Sąjungos ir Europos kosmoso agentūros (ESA). Programa „Galileo“ dabar visiškai finansuojama iš ES biudžeto, o Komisija programą valdo ES vardu. Tikimasi, kad 2012 m. bus baigtas pirmasis, suderinimo orbitoje etapas, tada Komisijai bus perduotas sukurtas turtas.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad programos „Galileo“ suderinimo orbitoje etapui finansuoti Komisija iki 2010 m. pabaigos sumokėjo 1 178 mln. EUR, įskaitant ankstesnę investiciją į BĮG. Kol kas tebevyksta šios programos tyrimų etapas, todėl pagal ES apskaitos taisykles išleistos lėšos įtrauktos į išlaidas ir nepripažinta jokio nematerialiojo turto. Kitam programos „Galileo“ etapui (2008–2013 m.) numatytas visas (orientacinis) Komisijos įnašas yra 2 408 mln. EUR.

5.7.5.   
  GMES programa

GMES programa

Komisija su ESA 2008–2013 m. laikotarpiui sudarė sutartį dėl Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento įgyvendinimo. Visa orientacinė šiam laikotarpiui numatyta suma yra 624 mln. EUR. 2010 m. ESA patyrė 166 mln. EUR išlaidų.

5.7.6.   
  TEN-T įsipareigojimai

TEN-T įsipareigojimai

Ši suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dotacijomis. Programa taikoma projektams, kuriais plėtojamas transeuropinis transporto tinklas, ir siekiama paremti tiek infrastruktūros projektus, tiek mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais skatinama į naują transporto infrastruktūrą įtraukti naujas technologijas ir naujoviškus procesus. Visa orientacinė šiai programai numatyta suma yra 8 013 mln. EUR.

5.7.7.   
  Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Čia įtrauktas 83 mln. EUR neįvykdytas sutartinis įsipareigojimas, susijęs su Teisingumo Teismo pastatų renovacijos išlaidomis, 76 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Tarybos sudarytomis statybos sutartimis, 434 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Parlamento ir 446 mln. EUR – su Komisijos sudarytomis statybų sutartimis (daugiausia dėl dviejų didelių statybos projektų Liuksemburge). Kitos įtrauktos reikšmingos sumos yra: 2 654 mln. EUR, susijusių su Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūros (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) susitarimais dėl viešųjų pirkimų įgyvendinant ITER projektą.

5.8.   VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 350 | 1 235 | 749 | 2 334 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 12 | 38 | 0 | 50 |
| Iš viso | 362 | 1 273 | 749 | 2 384 |

Mln. EUR

Aprašymas

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

350

1 235

749

2 334

IT medžiaga ir kita įranga

12

38

0

50

Iš viso

362

1 273

749

2 384

Ši kategorija apima pastatus ir kitą įrangą, nuomojamus pagal veiklos nuomos sutartis, kurie neatitinka sąlygų, leidžiančių parodyti juos balanso turto dalyje. Nurodytos sumos atitinka įsipareigojimus, kurie dar turi būti apmokėti per sutarčių laikotarpį.

2010 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje 363 mln. EUR pripažinta veiklos nuomos išlaidomis.

6.   FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.1.   ĮVADAS

ĮVADAS

Šioje pastaboje apžvelgiamas klaidų ir nustatytų pažeidimų taisymas, visų pirma pagal pasidalijamojo valdymo principą vykdomoje ES biudžeto dalyje (t. y. apie 80 % viso biudžeto). Pagal pasidalijamojo valdymo principą Komisija valstybėms narėms paveda ES programų įgyvendinimą, t. y. ES įnašas sumokamas valstybėms narėms, paprastai konkrečiai mokėjimo agentūrai, kuri vėliau moka lėšas gavėjams. Todėl už lėšų gavėjų klaidų ir pažeidimų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą pirmiausia atsakingos valstybės narės, o Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros funkciją (t. y. tikrina, ar valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai).

6.1.1.   
  Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos yra pagrindinė klaidų ir pažeidimų taisymo priemonė pasidalijamojo valdymo srityje. Finansinį koregavimą vykdo Europos Komisija, užtikrindama, kad iš ES lėšų nebūtų dengiamos galiojančių taisyklių ir reglamentų neatitinkančios išlaidos. Finansinis koregavimas gali būti taikomas ir kai valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemose nustatoma didelių trūkumų. Galutinis koregavimo mechanizmo tikslas – užtikrinti, kad visos valstybės narės deklaruotos išlaidos (remiantis deklaracijomis mokamas ES įnašas) būtų teisingos. Komisijos pateikiami vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti – tik vienas iš finansinio koregavimo būdų.

Finansinis koregavimas vykdomas trimis pagrindiniais etapais:

| 1) | finansinės korekcijos suma nustatoma vykstant teisinėms ir prieštaravimo procedūroms (finansinė korekcija svarstoma); |
| --- | --- |

1)

finansinės korekcijos suma nustatoma vykstant teisinėms ir prieštaravimo procedūroms (finansinė korekcija svarstoma);

svarstoma

| 2) | finansinės korekcijos suma tiksliai nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta, t. y. priimtas sprendimas Komisijos sprendimu arba ją patvirtina (t. y. jai pritaria) valstybė narė; |
| --- | --- |

2)

finansinės korekcijos suma tiksliai nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta, t. y. priimtas sprendimas Komisijos sprendimu arba ją patvirtina (t. y. jai pritaria) valstybė narė;

nuspręsta

patvirtina

| 3) | finansinis koregavimas atitinkama suma vykdomas vienu iš toliau aprašytų būdų: a) Komisijai pateikus vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, valstybė narė Komisijai sumoka atitinkamą sumą arba ją Komisija atskaito iš savo būsimų išmokų tai valstybei narei; arba b) pritarusi korekcijai valstybė narė jos sumą išskaito (panaikina) iš paskesnio mokėjimo prašymo Komisijai prieš baigdama lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu (panaikinimas) arba baigusi lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu ir sumas susigrąžinusi iš lėšų gavėjo (lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu). Abiem atvejais (valstybei narei sumą panaikinus arba susigrąžinus nacionaliniu lygmeniu, ji išskaitoma iš paskesnio mokėjimo prašymo) pagal galiojančius reglamentus leidžiama neteisėtas išlaidas pakeisti kitomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Pagal kaupiamosios apskaitos principus, kad būtų galima atlikti finansinį koregavimą, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje privalo patvirtinti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba mokėjimo prašymą (nelygu atvejis). Tačiau užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, Komisija finansinį koregavimą vykdo panaikindama įsipareigojimus. |
| --- | --- |

3)

finansinis koregavimas atitinkama suma vykdomas vienu iš toliau aprašytų būdų: a) Komisijai pateikus vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, valstybė narė Komisijai sumoka atitinkamą sumą arba ją Komisija atskaito iš savo būsimų išmokų tai valstybei narei; arba b) pritarusi korekcijai valstybė narė jos sumą išskaito (panaikina) iš paskesnio mokėjimo prašymo Komisijai prieš baigdama lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu (panaikinimas) arba baigusi lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu ir sumas susigrąžinusi iš lėšų gavėjo (lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu). Abiem atvejais (valstybei narei sumą panaikinus arba susigrąžinus nacionaliniu lygmeniu, ji išskaitoma iš paskesnio mokėjimo prašymo) pagal galiojančius reglamentus leidžiama neteisėtas išlaidas pakeisti kitomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis. Pagal kaupiamosios apskaitos principus, kad būtų galima atlikti finansinį koregavimą, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje privalo patvirtinti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba mokėjimo prašymą (nelygu atvejis). Tačiau užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, Komisija finansinį koregavimą vykdo panaikindama įsipareigojimus.

vykdomas

vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

panaikinimas

lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu

panaikindama įsipareigojimus

1)   Svarstomos finansinės korekcijos

Svarstomos finansinės korekcijos

Nurodyta svarstomų finansinių korekcijų suma grindžiama Komisijos, Audito Rūmų arba OLAF audito metu nustatytais faktais; visų jų atveju atitinkamas generalinis direktoratas imasi tolesnių veiksmų per tebevykstančias prieštaravimo procedūras su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Tai yra geriausias ir atsargiausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kokių tolesnių veiksmų imtasi po audito, ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar į prieš sustabdymą pateiktus raštus) 2010 m. gruodžio 31 d. Ši suma tikrai keisis pasibaigus prieštaravimo procedūroms, per kurias valstybėms narėms suteikiama galimybė savo reikalavimus pagrįsti papildomais įrodymais.

2)   Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos

Įgyvendinant 2007–2013 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas, 2000–2006 m.) pakeistas Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Sprendimai dėl finansinių korekcijų daugiausia priimami patikrinus valstybių narių deklaruotas išlaidas, kurioms taikomos sąskaitų patvirtinimo procedūros:

žemės ūkio ir kaimo plėtros

| — | Komisija priima sprendimą dėl metinio finansinio patvirtinimo, kuriuo ji oficialiai patvirtina mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, grindžiamas valdymo tikrinimu ir tvirtinimu; |
| --- | --- |

—

Komisija priima sprendimą dėl metinio finansinio patvirtinimo, kuriuo ji oficialiai patvirtina mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, grindžiamas valdymo tikrinimu ir tvirtinimu;

| — | Komisija priima sprendimą dėl daugiamečio valstybių narių išlaidų atitikties galiojančioms ES taisyklėms ir reglamentams patvirtinimo; |
| --- | --- |

—

Komisija priima sprendimą dėl daugiamečio valstybių narių išlaidų atitikties galiojančioms ES taisyklėms ir reglamentams patvirtinimo;

| — | Komisija priima sprendimą dėl finansinio patvirtinimo dėl lėšų išmokėjimo, kurį priėmus teisinių arba teisės aktais nustatytų terminų neatitinkančioms išmokoms gali būti taikomos finansinės korekcijos. |
| --- | --- |

—

Komisija priima sprendimą dėl finansinio patvirtinimo dėl lėšų išmokėjimo, kurį priėmus teisinių arba teisės aktais nustatytų terminų neatitinkančioms išmokoms gali būti taikomos finansinės korekcijos.

Sanglaudos politikos srityje dėl finansinių korekcijų nusprendžiama arba jos patvirtinamos po Komisijos, Europos Audito Rūmų arba OLAF patikrinimų ir auditų.

Sanglaudos politikos

3)   Finansinio koregavimo vykdymas

Finansinio koregavimo vykdymas

EŽŪGF atveju finansinis koregavimas visada vykdomas sumas išskaitant iš mėnesinių deklaracijų. EŽŪFKP atveju pačių valstybių narių susigrąžintos sumos, taip pat finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta, sumos gali būti pakartotinai panaudotos.

EŽŪGF

Įgyvendinant sanglaudos politiką finansinis koregavimas vykdomas, kaip nurodyta toliau.

sanglaudos politiką

| — | Valstybė narė pritaria korekcijai, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija: valstybė narė finansinę korekciją pritaiko pati, atitinkamą sumą išskaitydama iš paskesnio mokėjimo prašymo (žr. 6.1.1 dalies 3 punkto informaciją apie panaikinimą ir lėšų susigrąžinimą). Visos valstybių narių koreguotos sumos vėliau gali būti pakartotinai panaudotos reikalavimus atitinkančioms operacijoms, po kurių patiriamos teisingos išlaidos. Šiais atvejais poveikio Komisijos sąskaitoms nėra, nes nėra sumažinamas konkrečios programos finansavimas iš ES lėšų. Taip ES finansiniai interesai apsaugomi nuo pažeidimų ir sukčiavimo. |
| --- | --- |

—

Valstybė narė pritaria korekcijai, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija: valstybė narė finansinę korekciją pritaiko pati, atitinkamą sumą išskaitydama iš paskesnio mokėjimo prašymo (žr. 6.1.1 dalies 3 punkto informaciją apie panaikinimą ir lėšų susigrąžinimą). Visos valstybių narių koreguotos sumos vėliau gali būti pakartotinai panaudotos reikalavimus atitinkančioms operacijoms, po kurių patiriamos teisingos išlaidos. Šiais atvejais poveikio Komisijos sąskaitoms nėra, nes nėra sumažinamas konkrečios programos finansavimas iš ES lėšų. Taip ES finansiniai interesai apsaugomi nuo pažeidimų ir sukčiavimo.

| — | Po oficialios prieštaravimo procedūros su valstybe nare, kurios metu, be kita ko, sustabdomi mokėjimai programai, valstybė narė nesutinka su korekcija, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija. Šiuo atveju Komisija per tris mėnesius nuo oficialaus valstybės narės išklausymo (per šešis mėnesius 2007–2013 m. programų atveju) priima oficialų sprendimą dėl finansinės korekcijos ir pateikia vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, kad atgautų lėšas iš valstybės narės. Šiais atvejais grynąja suma sumažinamas ES įnašas, skirtas veiklos programai, kuriai taikoma finansinė korekcija (valstybė narė neturi galimybės pakartotinai panaudoti koreguotos sumos kitoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms). |
| --- | --- |

—

Po oficialios prieštaravimo procedūros su valstybe nare, kurios metu, be kita ko, sustabdomi mokėjimai programai, valstybė narė nesutinka su korekcija, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija. Šiuo atveju Komisija per tris mėnesius nuo oficialaus valstybės narės išklausymo (per šešis mėnesius 2007–2013 m. programų atveju) priima oficialų sprendimą dėl finansinės korekcijos ir pateikia vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, kad atgautų lėšas iš valstybės narės. Šiais atvejais grynąja suma sumažinamas ES įnašas, skirtas veiklos programai, kuriai taikoma finansinė korekcija (valstybė narė neturi galimybės pakartotinai panaudoti koreguotos sumos kitoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms).

| — | Užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, finansinės korekcijos suma yra išskaitoma iš galutinio valstybės narės pateikto prašymo kompensuoti išlaidas arba Komisija ją panaikina panaikindama įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, finansinės korekcijos suma yra išskaitoma iš galutinio valstybės narės pateikto prašymo kompensuoti išlaidas arba Komisija ją panaikina panaikindama įsipareigojimą.

6.1.2.   
  Lėšų susigrąžinimas

Lėšų susigrąžinimas

Lėšų susigrąžinimas – tik vienas finansinio koregavimo būdų, kuris turi būti atskirai nurodytas, atsižvelgiant į biudžeto valdymo institucijos jam skiriamą dėmesį.

Pagal Finansinį reglamentą įgaliojimus suteikiantis pareigūnas parengia vykdomuosius raštus nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti. Sumos susigrąžinamos skolininkui (pvz., valstybei narei) atliekant tiesioginį banko pervedimą arba Komisijai atskaitant atitinkamą sumą iš kitų valstybei narei mokėtinų sumų. Finansiniame reglamente numatytos papildomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad būtų surinktos sumos pagal pradelstus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, dėl kurių Komisijos apskaitos pareigūnas imasi specialių tolesnių veiksmų.

Žemės ūkio srityje valstybės narės privalo nustatyti klaidas ir pažeidimus ir susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas taikydamos nacionalines taisykles ir procedūras. EŽŪGF atveju iš lėšų gavėjų susigrąžinamos sumos įskaitomos Komisijai, atėmus vidutiniškai 20 %, kuriuos pasilieka valstybės narės, ir įtraukiamos kaip įplaukos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. EŽŪFKP atveju susigrąžintina suma išskaitoma iš kito mokėjimo prašymo, prieš jį išsiunčiant Komisijos tarnyboms, sumos, todėl atitinkama suma gali būti pakartotinai panaudota programai. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinti lėšų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją.

Žemės ūkio

Sanglaudos politikos srityje už nepagrįstai išmokėtų sumų, prie kurių prireikus pridedami delspinigiai, susigrąžinimą iš lėšų gavėjų pirmiausia atsakingos valstybės narės (ne Komisija). Šioje pastaboje pateikiama informacija apie valstybių narių susigrąžintas sumas papildo informaciją apie Komisijos skirtas finansines korekcijas. 2007–2013 m. valstybės narės teisiškai privalo pateikti Komisijai aiškius struktūrinius duomenis apie panaikintas bendro finansavimo sumas prieš baigdamos nacionalinę lėšų susigrąžinimo procedūrą ir nacionaliniu lygmeniu faktiškai susigrąžindamos sumas iš lėšų gavėjų.

Sanglaudos politikos

6.1.3.   
  Mokėjimų sustabdymas ir laikinas nutraukimas

Mokėjimų sustabdymas ir laikinas nutraukimas

Pagal sektoriams taikomus teisės aktus Komisija, be kitų dalykų, gali:

| — | 2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:






  a) | yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų; |
| --- | --- | --- |

—

2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:

nutraukti

a)

yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų;

| b) | Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas. |
| --- | --- |

b)

Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas.

| — | įgyvendinant tiek 2000–2006 m., tiek 2007–2013 m. programas, sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:






  a) | nustatytas didelis programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumas; arba |
| --- | --- | --- |

—

įgyvendinant tiek 2000–2006 m., tiek 2007–2013 m. programas, sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:

sustabdyti

a)

nustatytas didelis programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumas; arba

| b) | patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba |
| --- | --- |

b)

patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba

| c) | valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus. |
| --- | --- |

c)

valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus.

Jeigu valstybė narė nesiima reikiamų priemonių, Komisija gali skirti finansinę korekciją.

6.1.4.   
  Kitos valdymo rūšys

Kitos valdymo rūšys

Kalbant apie tą ES biudžeto dalį, kuriai taikomas tiesioginio valdymo principas, galiojančių taisyklių ir reglamentų neatitinkančios išlaidos turi būti susigrąžintos pagal Komisijos pateiktą vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba išskaitytos iš paskesnės išlaidų ataskaitos. Jeigu atitinkamą sumą iš išlaidų ataskaitos išskaito pats lėšų gavėjas, ši informacija negali būti registruojama Komisijos apskaitos sistemoje. Už nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą taikant decentralizuoto ir netiesioginio centralizuoto valdymo principus yra atsakingos valstybės narės, trečiosios šalys arba agentūros. Pagal jungtinio valdymo principą taip pat taikomos taisomosios priemonės, apibrėžtos su tarptautinėmis organizacijomis sudarytuose susitarimuose.

Pastaba. Visos sumos suapvalintos iki milijonų eurų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad dėl skaičių apvalinimo kai kurių lentelėse pateikiamų finansinių duomenų sumos gali būti netikslios. Jeigu nurodytas 0 – sumos mažesnės nei 500 000 EUR. Nuliui prilygstančios sumos pažymėtos brūkšniu (–).

Pastaba.

6.2.   ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.2.1   
  Finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

EŽŪGF finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

EŽŪGF finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra: |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 33 | 103 |
| Atitikties patvirtinimas | 1 022 | 359 |
| Tarpinė suma | 1 055 | 462 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra:

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra:

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

33

103

Atitikties patvirtinimas

1 022

359

Tarpinė suma

1 055

462

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos: |
| 2000–2006 m. LKPP | 49 | 11 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 3 | 14 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 20 | — |
| Tarpinė suma | 73 | 25 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

2000–2006 m. LKPP

49

11

2000–2006 m. SAPARD

3

14

2007–2013 m. EŽŪFKP

20

—

Tarpinė suma

73

25

2010 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

2010 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF pažeidimai | 178 | 163 |
| LKPP susigrąžintinos lėšos | 10 | — |
| SAPARD susigrąžintinos lėšos | 5 | — |
| EŽŪFKP pažeidimai | 98 | 47 |
| Tarpinė suma | 292 | 210 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF pažeidimai

178

163

LKPP susigrąžintinos lėšos

10

—

SAPARD susigrąžintinos lėšos

5

—

EŽŪFKP pažeidimai

98

47

Tarpinė suma

292

210

Finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m.

Finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF: |
| Finansinės korekcijos | 1 055 | 462 |
| Susigrąžintinos lėšos | 178 | 163 |
| EŽŪGF tarpinė suma | 1 233 | 625 |
| Kaimo plėtra: |
| Finansinės korekcijos | 73 | 25 |
| Susigrąžintinos lėšos | 114 | 47 |
| Kaimo plėtros srities tarpinė suma | 187 | 72 |
| Iš viso | 1 420 | 697 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF:

EŽŪGF:

Finansinės korekcijos

1 055

462

Susigrąžintinos lėšos

178

163

EŽŪGF tarpinė suma

1 233

625

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

Finansinės korekcijos

73

25

Susigrąžintinos lėšos

114

47

Kaimo plėtros srities tarpinė suma

187

72

Iš viso

1 420

697

Išskaidytos EŽŪGF sumos pagal valstybę narę nurodytos 1 priede.

Visos pirmiau nurodytos sumos yra įtrauktos į Komisijos ekonominės veiklos ataskaitą. 2010 m. padaugėjo atitikties patvirtinimo procedūrų, kurių 2008–2009 m. buvo sumažėję. Tai daugiausia nulėmė tai, kad 2009 m. pabaigoje nebuvo neįvykdytų sprendimų dėl atitikties patvirtinimo. Iš tiesų, 2008 m. įtrauktas neįvykdytas sprendimas dėl atitikties patvirtinimo, kurio suma – 178 mln. EUR, tai paaiškina sumažėjimą 2008–2009 m. Panašiai ir į 2010 m. duomenis įtrauktas neįvykdytas sprendimas dėl atitikties patvirtinimo, kurio suma – 471 mln. EUR ir kuris buvo priimtas prieš pasibaigiant metams, o 2011 m. bus finansiškai vykdomas. Tai paaiškina padidėjimą 2009–2010 m.

Patvirtintos susigrąžintinos lėšos pirmą kartą 2010 m. apima EŽŪFKP sumas, iš viso 98 mln. EUR, ir tai paaiškina padidėjimą, palyginti su 2009 m.

6.2.2   
  2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos

2010 m. įvykdytas EŽŪGF finansinis koregavimas

2010 m. įvykdytas EŽŪGF finansinis koregavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra: |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 33 | 103 |
| Atitikties patvirtinimas | 728 | 600 |
| Iš viso | 761 | 703 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra:

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūra:

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

33

103

Atitikties patvirtinimas

728

600

Iš viso

761

703

2010 m. įvykdytas kaimo plėtros srities finansinis koregavimas

2010 m. įvykdytas kaimo plėtros srities finansinis koregavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos: |
| 2000–2006 m. LKPP | 49 | 11 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 3 | 14 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 0 | 0 |
| Tarpinė suma | 53 | 25 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

2000–2006 m. LKPP

49

11

2000–2006 m. SAPARD

3

14

2007–2013 m. EŽŪFKP

0

0

Tarpinė suma

53

25

2010 m. susigrąžintos lėšos

2010 m. susigrąžintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF pažeidimai | 172 | 148 |
| LKPP susigrąžintos lėšos | 10 | — |
| SAPARD susigrąžintos lėšos | 5 | — |
| EŽŪFKP pažeidimai | 98 | 47 |
| Tarpinė suma | 286 | 195 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF pažeidimai

172

148

LKPP susigrąžintos lėšos

10

—

SAPARD susigrąžintos lėšos

5

—

EŽŪFKP pažeidimai

98

47

Tarpinė suma

286

195

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF: |
| Finansinės korekcijos | 761 | 703 |
| Susigrąžintos lėšos | 172 | 148 |
| EŽŪGF tarpinė suma | 934 | 851 |
| Kaimo plėtra: |
| Finansinės korekcijos | 53 | 25 |
| Susigrąžintos lėšos | 114 | 47 |
| Kaimo plėtros srities tarpinė suma | 167 | 72 |
| Iš viso | 1 101 | 923 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF:

EŽŪGF:

Finansinės korekcijos

761

703

Susigrąžintos lėšos

172

148

EŽŪGF tarpinė suma

934

851

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

Finansinės korekcijos

53

25

Susigrąžintos lėšos

114

47

Kaimo plėtros srities tarpinė suma

167

72

Iš viso

1 101

923

Išskaidytos EŽŪGF sumos pagal valstybę narę nurodytos 2 priede.

Kalbant apie sprendimų dėl atitikties patvirtinimo finansinį vykdymą, sumos paprastai nesikeičia ir kasmet tik nežymiai kinta. Kalbant apie EŽŪFKP, kuris pradėjo veikti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, pradėtas pirmasis ES patikrinimų ir auditų etapas. Tikimasi, kad apie finansinių korekcijų sumas bus pranešta ateinančiais metais (žr. 6.2.4 pastabą apie svarstomas finansines korekcijas).

Kaip jau minėta pirmiau kalbant apie patvirtintas susigrąžintinas lėšas, į duomenis apie lėšų susigrąžinimą pirmą kartą 2010 m. įtrauktos EŽŪFKP sumos, iš viso 98 mln. EUR, ir tai daugiausia paaiškina padidėjimą, palyginti su 2009 m. Manoma, kad dėl pirmiau nurodytų priežasčių suma ateinančiais metais didės.

6.2.3   
  Finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

Finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas. 1999–2010 m. suvestiniai duomenys

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas. 1999–2010 m. suvestiniai duomenys

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros | 6 258 | 5 719 |
| Iš viso | 6 258 | 5 719 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros

6 258

5 719

Iš viso

6 258

5 719

Ši suma parodo visą finansinio sąskaitų patvirtinimo poveikį nuo tada, kai taikomas šis taisomasis mechanizmas, t. y. nuo 1999 m.

2010 m. įvykdytas kitas finansinis koregavimas. 2000–2010 m. suvestiniai duomenys

2010 m. įvykdytas kitas finansinis koregavimas. 2000–2010 m. suvestiniai duomenys

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. pabaiga | 2009 m. pabaiga |
| Kitos finansinės korekcijos: |
| 2000–2006 m. LKPP | 61 | 11 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 17 | 14 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 21 | 0 |
| Tarpinė suma | 98 | 25 |

Mln. EUR

2010 m. pabaiga

2009 m. pabaiga

Kitos finansinės korekcijos:

Kitos finansinės korekcijos:

2000–2006 m. LKPP

61

11

2000–2006 m. SAPARD

17

14

2007–2013 m. EŽŪFKP

21

0

Tarpinė suma

98

25

Suvestiniai su EŽŪGF sąskaitų patvirtinimu susijusių korekcijų duomenys atitinka sumas, dėl kurių oficialiai nuspręsta Komisijos sprendimais. Rengiant 2010 m. duomenis atsižvelgta į sprendimus dėl sąskaitų patvirtinimo Nr. 1–34. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad formaliai atsižvelgta į visus sprendimus dėl atitikties patvirtinimo, o sprendimai dėl finansinio patvirtinimo paprastai vykdomi ilgiau, todėl turės poveikį ateinančiais metais.

6.2.4   
  Svarstomos finansinės korekcijos

Svarstomos finansinės korekcijos

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos EŽŪGF finansinės korekcijos

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos EŽŪGF finansinės korekcijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31 | 2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31 | Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31 |
| EŽŪGF. Būsimi sprendimai dėl atitikties ir finansinio patvirtinimo | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |
| Iš viso EŽŪGF svarstomų finansinių korekcijų | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |

Mln. EUR

Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31

2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31

Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31

EŽŪGF. Būsimi sprendimai dėl atitikties ir finansinio patvirtinimo

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Iš viso EŽŪGF svarstomų finansinių korekcijų

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Svarstomų EŽŪGF finansinių korekcijų suma 2010 m. pabaigoje rodo, kad įtvirtintas būsimų sprendimų dėl atitikties įvertinimo metodas.

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos kitos finansinės korekcijos

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos kitos finansinės korekcijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31 | 2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31 | Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31 |
| 2000–2006 m. LKPP | 12 | 45 | (49) | 0 | 7 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 4 | 54 | (3) | 13 | 68 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 114 | 55 | (57) | 11 | 123 |
| Iš viso kitų svarstomų finansinių korekcijų | 130 | 154 | (109) | 24 | 198 |

Mln. EUR

Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31

2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31

Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31

2000–2006 m. LKPP

12

45

(49)

0

7

2000–2006 m. SAPARD

4

54

(3)

13

68

2007–2013 m. EŽŪFKP

114

55

(57)

11

123

Iš viso kitų svarstomų finansinių korekcijų

130

154

(109)

24

198

Svarstomų finansinių korekcijų suma rodo, kad pradedamas SAPARD ir LKPP programų užbaigimo etapas. Be to, ES lygmeniu pradėti EŽŪFKP auditai ir patikrinimai, tai paaiškina didžiąją dalį sumos.

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos susigrąžintinos EŽŪGF lėšos

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos susigrąžintinos EŽŪGF lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos | 2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31 | 2010 12 31 svarstomos finansinės korekcijos |
| EŽŪGF pažeidimai | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |
| Iš viso svarstomų susigrąžintinų sumų | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |

Mln. EUR

2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31

2010 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

EŽŪGF pažeidimai

276

170

(178)

55

323

Iš viso svarstomų susigrąžintinų sumų

276

170

(178)

55

323

Kadangi informacija apie patvirtintus pažeidimus ir dėl jų susigrąžintas lėšas pateikiama 6.2.1 ir 6.2.2 pastabose, šioje dalyje svarbu parodyti būsimas svarstomas pažeidimų sumas.

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos kitos susigrąžintinos lėšos

2010 m. gruodžio 31 d. svarstomos kitos susigrąžintinos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos | 2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31 | 2010 12 31 svarstomos finansinės korekcijos |
| 2000–2006 m. LKPP | 5 | 6 | (10) | 7 | 7 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 88 | 52 | (5) | (41) | 94 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 8 | 60 | (98) | 52 | 22 |
| Iš viso svarstomų susigrąžintinų sumų | 101 | 118 | (114) | 18 | 123 |

Mln. EUR

2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31

2010 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

2000–2006 m. LKPP

5

6

(10)

7

7

2000–2006 m. SAPARD

88

52

(5)

(41)

94

2007–2013 m. EŽŪFKP

8

60

(98)

52

22

Iš viso svarstomų susigrąžintinų sumų

101

118

(114)

18

123

6.3.   SANGLAUDOS POLITIKOS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS

SANGLAUDOS POLITIKOS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS

Įgyvendinant žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, lėšų susigrąžinimas (nesusijęs su finansinėmis korekcijomis) yra įprasta praktika. Vis dėlto sanglaudos politikos srityje vykdomieji raštai sumoms išieškoti beveik išimtinai naudojami siekiant įvykdyti tas finansines korekcijas, dėl kurių nusprendė Komisija, ir tai nulemia grynąjį ES finansavimo sumažinimą.

Pačių valstybių narių atliktų sanglaudos politikos išlaidų patikrų rezultatai pateikti 6.5 pastaboje. Reikia atkreipti dėmesį, kad su 2000–2006 m. programavimo laikotarpio LKPP ir SAPARD 2009 m. finansinių korekcijų suma dabar pateikiama žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skirtoje dalyje (žr. 6.2 pastabą) kartu su EŽŪFKP.

6.3.1   
  2010 m. patvirtintos finansinės korekcijos

2010 m. patvirtintos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m.

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) |
| 1994–1999 m. programos | 136 | 521 |
| 2000–2006 m. programos | 788 | 1 865 |
| 2007–2013 m. programos | 2 | 0 |
| Tarpinė suma | 925 | 2 386 |
| Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 3 priede. |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

1994–1999 m. programos

136

521

2000–2006 m. programos

788

1 865

2007–2013 m. programos

2

0

Tarpinė suma

925

2 386

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 3 priede.

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta 2010 m., ir jų vykdymas 2010 m.

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta 2010 m., ir jų vykdymas 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | IŠ VISO |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | 2 | 0 | — | 0 | — | 2 |
| Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 118 | — | 4 | 3 | 3 | 128 |
| Dar neįvykdyta | 5 | 0 | — | — | 0 | 6 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | — | 11 | — | — | — | 11 |
| Įvykdyta valstybių narių | — | — | 35 | 87 | — | 122 |
| Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 0 | 0 | — | — | 30 | 30 |
| Dar neįvykdyta | 368 | 246 | 8 | 2 | — | 624 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 |
| 2007–2013 m. finansinės korekcijos: |
| Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | — | — | — | — | — | — |
| Įvykdyta valstybių narių | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | — | — | — | — | — | — |
| Dar neįvykdyta | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| Tarpinė 2007–2013 m. suma | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Iš viso 2010 m. patvirtintų finansinių korekcijų | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |
| Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta 2009 m. | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 13 | 2 386 |
| Iš visos 2010 m. patvirtintos 925 mln. EUR sumos 2 mln. EUR patvirtinti ankstesniais metais, tačiau į ataskaitas neįtraukti, o 44 mln. EUR susiję su ankstesniais metais į ataskaitas įtrauktų sumų tikslinimu. |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

IŠ VISO

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

2

0

—

0

—

2

Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

118

—

4

3

3

128

Dar neįvykdyta

5

0

—

—

0

6

Tarpinė 1994–1999 m. suma

125

0

4

3

3

136

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

—

11

—

—

—

11

Įvykdyta valstybių narių

—

—

35

87

—

122

Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

0

0

—

—

30

30

Dar neįvykdyta

368

246

8

2

—

624

Tarpinė 2000–2006 m. suma

368

258

43

89

30

788

2007–2013 m. finansinės korekcijos:

Įvykdyta panaikinant įsipareigojimą/išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

—

—

—

—

—

—

Įvykdyta valstybių narių

1

—

1

—

—

2

Įvykdyta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

—

—

—

—

—

—

Dar neįvykdyta

0

—

0

—

—

0

Tarpinė 2007–2013 m. suma

1

—

1

—

—

2

Iš viso 2010 m. patvirtintų finansinių korekcijų

494

258

49

91

33

925

Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta 2009 m.

2 061

86

180

46

13

2 386

Iš visos 2010 m. patvirtintos 925 mln. EUR sumos 2 mln. EUR patvirtinti ankstesniais metais, tačiau į ataskaitas neįtraukti, o 44 mln. EUR susiję su ankstesniais metais į ataskaitas įtrauktų sumų tikslinimu.

Finansinių korekcijų, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta per metus ir kurios įvykdytos Komisijai pateikiant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti (t. y. grąžinant pinigines lėšas Komisijai), suma – 158 mln. EUR: 128 mln. EUR susiję su 1994–1999 m. laikotarpiu, o 30 mln. EUR – su 2000–2006 m. laikotarpiu (2009 m. – 146 mln. EUR). Reikėtų atkreipti dėmesį, kad finansinis koregavimas pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti taikomas tik nedidelei finansinių korekcijų sumai (t. y. 20 % 2010 m. įvykdytų korekcijų sumos), kadangi galiojančiuose sektorių teisės aktuose numatyta galimybė valstybėms narėms pritarti Komisijos siūlomai korekcijai ir pakeisti neteisėtas išlaidas teisėtomis, todėl Komisijai nereikia pateikti vykdomojo rašto sumoms išieškoti. Komisija vykdomuosius raštus sumoms išieškoti pateikia tik tuomet, kai valstybė narė atsisako vykdyti finansinį koregavimą arba užbaigiant programą, kai valstybė narė nebegali pateikti kitų išlaidų, kuriomis pakeistų neteisėtas išlaidas.

ERPF atveju didelį 2009 ir 2010 m. patvirtintų korekcijų arba sprendimų dėl jų skirtumą nulėmė didelė korekcija Ispanijoje (maždaug 1,5 mlrd. EUR), kurią 2009 m. pabaigoje patvirtino valstybė narė. Šia korekcija užbaigtas svarbus 2004 m. pradėtas įgyvendinti veiksmų planas, susijęs su dvidešimties Ispanijos programų valdymu ir viešųjų pirkimų antro lygmens tikrinimu. Dėl jo smarkiai padidėjo korekcijų sumos, įtrauktos į 2009 m. ataskaitas. Nuo 2010 m. su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusios sumos mažės, nes baigiasi šio laikotarpio programų užbaigimo laikotarpis. Į ataskaitas įtrauktos korekcijos bus susijusios su ankstesniais metais pradėtų procedūrų pabaigimu, taip pat su užbaigimo procedūrų ir auditų rezultatais.

Kalbant apie ESF, mažesnę 1994–1999 m. programavimo laikotarpio finansinių korekcijų sumą nulėmė tai, kad Komisijos tarnybos baigia programų užbaigimo procesą. Kiek tai susiję su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, būtent 2010 m. pateikta didžiosios daugumos programų užbaigimo dokumentai. Todėl finansinių korekcijų sumos bus nustatytos ir patvirtintos tik kai Komisijos tarnybos išnagrinės valstybių narių pateiktus dokumentus.

Kalbant apie ŽOFP, 2009 m. pabaigoje atlikus centrinių Ispanijos valdžios institucijų auditą, 2010 m. patvirtinta 87 mln. EUR suma – ją valstybė narė išskaitė iš 2010 m. pabaigoje gautos galutinės išlaidų ataskaitos.

6.3.2   
  2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) |
| 1994–1999 m. programos | 476 | 300 |
| 2000–2006 m. programos | 259 | 384 |
| 2007–2013 m. programos | 2 | 0 |
| Tarpinė suma | 737 | 684 |
| Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 4 priede. |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

1994–1999 m. programos

476

300

2000–2006 m. programos

259

384

2007–2013 m. programos

2

0

Tarpinė suma

737

684

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 4 priede.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad į pirmiau nurodytas sumas, visų pirma susijusias su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, neįtrauktos finansinės korekcijos, kurias valstybės narės įtraukė į galutinius mokėjimo prašymus, kuriuos Komisija gavo 2010 m. ir dabar tvirtina. Iš tiesų, dabar finansinį koregavimą valstybė narė vykdo, kai patvirtina, kad finansinės korekcijos suma išskaityta iš galutinio mokėjimo prašymo sumos. Tačiau užbaigiant programą, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje prašymą patvirtina per ilgesnį teisės aktais nustatytą laikotarpį, kol Komisija prašymą baigia nagrinėti ir gali atlikti mokėjimą. Iki 2010 m. pabaigos gautuose mokėjimo prašymuose, kuriems dar nesuteiktas leidimas, visa išskaityta finansinių korekcijų suma – 2,3 mlrd. EUR (ERPF: 2 155 mln. EUR, Sanglaudos fondas: 105 mln. EUR, ESF: 24 mln. EUR). Mokėjimo prašymai bus tvarkomi 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje.

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas (patvirtintas / dėl kurio nuspręsta 2010 m. ir ankstesniais metais)

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas (patvirtintas / dėl kurio nuspręsta 2010 m. ir ankstesniais metais)

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2010 m. |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2010 m. | 120 | 0 | 4 | 3 | 2 | 129 |
| Patvirtintos ankstesniais metais | 342 | 4 | 1 | — | 1 | 347 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2010 m. | 0 | 11 | 35 | 87 | 30 | 164 |
| Patvirtintos ankstesniais metais | 79 | 6 | 1 | — | 8 | 95 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 |
| 2007–2013 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2010 m. | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Patvirtintos ankstesniais metais | — | — | — | — | — | — |
| Tarpinė 2007–2013 m. suma | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| 2010 m. iš viso įvykdyta finansinių korekcijų | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |
| 2009 m. iš viso įvykdyta finansinių korekcijų | 334 | 89 | 206 | 50 | 5 | 684 |
| Iš visos 737 mln. EUR 2010 m. įvykdytų finansinių korekcijų sumos, 1 mln. EUR korekcijų įvykdyta ankstesniais metais, tačiau į ataskaitas neįtrauktos. |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2010 m.

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2010 m.

120

0

4

3

2

129

Patvirtintos ankstesniais metais

342

4

1

—

1

347

Tarpinė 1994–1999 m. suma

462

4

5

3

3

476

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2010 m.

0

11

35

87

30

164

Patvirtintos ankstesniais metais

79

6

1

—

8

95

Tarpinė 2000–2006 m. suma

80

18

36

87

38

259

2007–2013 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2010 m.

1

—

1

—

—

1

Patvirtintos ankstesniais metais

—

—

—

—

—

—

Tarpinė 2007–2013 m. suma

1

—

1

—

—

1

2010 m. iš viso įvykdyta finansinių korekcijų

542

21

42

90

41

737

2009 m. iš viso įvykdyta finansinių korekcijų

334

89

206

50

5

684

Iš visos 737 mln. EUR 2010 m. įvykdytų finansinių korekcijų sumos, 1 mln. EUR korekcijų įvykdyta ankstesniais metais, tačiau į ataskaitas neįtrauktos.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad kalbant apie su ERPF susijusią 6.3.1 pastaboje nurodytą didelę 1,5 mlrd. EUR vertės korekciją Ispanijoje, 2010 m. vasario mėn. valstybė narė patvirtino, kad ji registruota atitinkamų programų apskaitos sistemose. Paskui ši suma išskaityta iš 2010 m. rugsėjo mėn. pateiktų 20 galutinių mokėjimo prašymų. Tačiau šie mokėjimo prašymai tebėra tvirtinami, todėl neįtraukti į pirmiau nurodytus vykdymo duomenis. Tas pats pasakytina apie daugumą gautų 2000–2006 m. programų užbaigimo mokėjimo prašymų.

Kalbant apie ESF, visos 2010 m. patvirtintos 1994–1999 m. programavimo laikotarpio finansinės korekcijos įvykdytos tais pačiais metais. Be to, neįvykdytų finansinių korekcijų, susijusių su šiuo programavimo laikotarpiu, nėra. Ankstesniais metais patvirtintų 2000–2006 m. programavimo laikotarpio finansinių korekcijų sumos bus nustatytos ir patvirtintos per dabar vykstantį užbaigimo procesą.

6.3.3   
  Finansinių korekcijų suvestiniai duomenys ir vykdymo lygis

Finansinių korekcijų suvestiniai duomenys ir vykdymo lygis

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Suvestiniai duomenys

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Suvestiniai duomenys

| Mln. EUR |
| --- |
| | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis | 2007–2013 m. laikotarpis | Iš viso 2010 m. pabaigoje | Iš viso 2009 m. pabaigoje |
| ERPF | 1 758 | 4 165 | 1 | 5 924 | 5 430 |
| Sanglaudos fondas | 273 | 490 | — | 763 | 506 |
| ESF | 397 | 1 174 | 1 | 1 572 | 1 522 |
| ŽOFP | 100 | 96 | — | 195 | 104 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 124 | 41 | — | 165 | 132 |
| Iš viso | 2 652 | 5 965 | 2 | 8 619 | 7 694 |

Mln. EUR

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Iš viso 2010 m. pabaigoje

Iš viso 2009 m. pabaigoje

ERPF

1 758

4 165

1

5 924

5 430

Sanglaudos fondas

273

490

—

763

506

ESF

397

1 174

1

1 572

1 522

ŽOFP

100

96

—

195

104

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

124

41

—

165

132

Iš viso

2 652

5 965

2

8 619

7 694

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 3 priede.

Įvykdytas finansinis koregavimas. Suvestiniai duomenys

Įvykdytas finansinis koregavimas. Suvestiniai duomenys

| Mln. EUR |
| --- |
| | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis | 2007–2013 m. laikotarpis | Iš viso 2010 m. pabaigoje | Iš viso 2009 m. pabaigoje |
| ERPF | 1 736 | 1 972 | 1 | 3 709 | 3 167 |
| Sanglaudos fondas | 266 | 227 | — | 493 | 472 |
| ESF | 395 | 1 146 | 1 | 1 542 | 1 500 |
| ŽOFP | 100 | 94 | — | 194 | 104 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 124 | 41 | — | 165 | 124 |
| Iš viso | 2 621 | 3 480 | 2 | 6 102 | 5 366 |

Mln. EUR

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Iš viso 2010 m. pabaigoje

Iš viso 2009 m. pabaigoje

ERPF

1 736

1 972

1

3 709

3 167

Sanglaudos fondas

266

227

—

493

472

ESF

395

1 146

1

1 542

1 500

ŽOFP

100

94

—

194

104

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

124

41

—

165

124

Iš viso

2 621

3 480

2

6 102

5 366

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 4 priede.

Dauguma 1994–1999 m. programavimo laikotarpio programų užbaigtos ir pažeidimai išnagrinėti, todėl tikimasi, kad ateityje sumos mažės. Valstybės narės iš savo galutinių 2000–2006 m. programų mokėjimo prašymų išskaitė daug sumų, tačiau mokėjimo prašymai tebėra tvirtinami, todėl neįtraukti į pirmiau nurodytas sumas. Patvirtinus mokėjimus, šios sumos bus registruojamos kaip įvykdytos korekcijos 2011 m., o sudėtingiausiais atvejais – 2012 m. Dabartinio, 2007–2013 m., programavimo laikotarpio korekcijų turėtų padaugėti po dabar vykdomų patikrų vietoje.

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytos ir korekcijos, kurias tam tikros valstybės narės užginčijo (atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, kai baigus nagrinėti tokias bylas Komisijai tik labai retais atvejais reikėjo grąžinti lėšas).

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta 2010 m. gruodžio 31 d., bet dar neįvykdytos (suvestiniai duomenys)

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta 2010 m. gruodžio 31 d., bet dar neįvykdytos (suvestiniai duomenys)

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2010 m. | Iš viso 2009 m. |
| 1994–1999 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 1 758 | 273 | 397 | 100 | 124 | 2 652 | 2 516 |
| Įvykdytos finansinės korekcijos | 1 736 | 266 | 395 | 100 | 124 | 2 621 | 2 145 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos | 22 | 8 | 2 | — | 0 | 31 | 371 |
| Vykdymo lygis | 99 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % | 85 % |
| 2000–2006 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 4 165 | 490 | 1 174 | 96 | 41 | 5 965 | 5 177 |
| Įvykdytos finansinės korekcijos | 1 972 | 227 | 1 146 | 94 | 41 | 3 480 | 3 221 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos | 2 192 | 263 | 28 | 2 | — | 2 485 | 1 956 |
| Vykdymo lygis | 47 % | 46 % | 98 % | 98 % | 100 % | 58 % | 62 % |
| 2007–2013 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Įvykdytos finansinės korekcijos | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos | 0 | — | 0 | — | — | 0 | — |
| Vykdymo lygis | 69 % | Nėra duomenų | 98 % | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 84 % | Nėra duomenų |
| Iš viso finansinių korekcijų |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 5 924 | 764 | 1 571 | 195 | 165 | 8 619 | 7 694 |
| Įvykdytos finansinės korekcijos | 3 709 | 493 | 1 542 | 194 | 165 | 6 102 | 5 366 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos | 2 214 | 271 | 30 | 2 | 0 | 2 516 | 2 327 |
| Vykdymo lygis | 63 % | 65 % | 98 % | 99 % | 100 % | 71 % | 70 % |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2010 m.

Iš viso 2009 m.

1994–1999 m. programų finansinės korekcijos

1994–1999 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

1 758

273

397

100

124

2 652

2 652

2 516

2 516

Įvykdytos finansinės korekcijos

1 736

266

395

100

124

2 621

2 621

2 145

2 145

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos

22

8

2

—

0

31

31

371

371

Vykdymo lygis

99 %

97 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

85 %

85 %

2000–2006 m. programų finansinės korekcijos

2000–2006 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

4 165

490

1 174

96

41

5 965

5 965

5 177

5 177

Įvykdytos finansinės korekcijos

1 972

227

1 146

94

41

3 480

3 480

3 221

3 221

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos

2 192

263

28

2

—

2 485

2 485

1 956

1 956

Vykdymo lygis

47 %

46 %

98 %

98 %

100 %

58 %

58 %

62 %

62 %

2007–2013 m. programų finansinės korekcijos

2007–2013 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Įvykdytos finansinės korekcijos

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos

0

—

0

—

—

0

0

—

—

Vykdymo lygis

69 %

Nėra duomenų

98 %

Nėra duomenų

Nėra duomenų

84 %

84 %

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

5 924

764

1 571

195

165

8 619

8 619

7 694

7 694

Įvykdytos finansinės korekcijos

3 709

493

1 542

194

165

6 102

6 102

5 366

5 366

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neįvykdytos

2 214

271

30

2

0

2 516

2 516

2 327

2 327

Vykdymo lygis

Vykdymo lygis

63 %

63 %

65 %

65 %

98 %

98 %

99 %

99 %

100 %

100 %

71 %

71 %

70 %

70 %

1994–1999 m. programavimo laikotarpio duomenys paaiškinami tuo, kad 2010 m. buvo pateikta dauguma vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, siekiant įvykdyti 2009 m. pabaigoje priimtus sprendimus dėl finansinių korekcijų (kurie dar nebuvo priimti uždarant 2009 m. sąskaitas) arba naujas korekcijas, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta per ataskaitinius metus.

Žemas 2000–2006 m. programavimo laikotarpio vykdymo lygis paaiškinamas tuo, kad tebevyksta užbaigimo procesas ir dar nesuteikti leidimai 2010 m. pabaigoje gautiems mokėjimo prašymams, todėl į 2010 m. vykdymo duomenis negalima įtraukti susijusių finansinių korekcijų, kurių visa suma – 2,3 mlrd. EUR.

6.3.4   
  Svarstomos finansinės korekcijos

Svarstomos finansinės korekcijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31 | 2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31 | Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31 |
| Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos) |
| ERPF | 430 | 135 | (212) | (156) | 197 |
| Sanglaudos fondas | 149 | 206 | (21) | (72) | 262 |
| ESF | 326 | 9 | (42) | (10) | 284 |
| ŽOFP | 2 | — | (1) | 0 | 0 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 63 | 4 | (33) | (31) | 4 |
| Iš viso | 971 | 354 | (309) | (269) | 747 |

Mln. EUR

Svarstomos finansinės korekcijos 2009 12 31

2010 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2010 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2009 12 31

Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos)

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos)

ERPF

430

135

(212)

(156)

197

Sanglaudos fondas

149

206

(21)

(72)

262

ESF

326

9

(42)

(10)

284

ŽOFP

2

—

(1)

0

0

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

63

4

(33)

(31)

4

Iš viso

971

354

(309)

(269)

747

Kalbant apie ERPF, 2010 m. baigus daugelį ankstesniais metais vykusių procedūrų skirtos finansinės korekcijos arba patikslintos sumos. Be to 2010 m. buvo dviejų programavimo laikotarpių pereinamasis laikotarpis: vyko 2000–2006 m. užbaigimo procedūros, todėl sumažėjo svarstomų sumų, ir pradėtos naujos 2007–2013 m. procedūros (šiuo metu jų mažiau). Todėl šiais metais svarstomų finansinių korekcijų sumos mažesnės, palyginti su pernai.

Dauguma iš naujų 9 mln. EUR vertės ESF bylų susijusios su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, nes pradedamas visų atitinkamų veiklos programų užbaigimo etapas. Finansinės korekcijos bus nagrinėjamos per užbaigimo procesą. Vis dėlto pusė vykstančių procedūrų susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Jų įvertis – 1 EUR (laikina suma), nes finansinės korekcijos sumą dar reikia nustatyti.

Be nurodytos sumos, valstybės narės pranešė, kad nustačius, kad pateikta su struktūriniais fondais susijusių neteisėtų prašymų, gali būti susigrąžinta 1 437 mln. EUR. Remiamasi oficialiomis ataskaitomis, kurias valstybės narės pateikė pagal Komisijos reglamentą Nr. 1681/94. Vis dėlto atskirais atvejais sumų susigrąžinimo tikimybės neįmanoma įvertinti pakankamai tiksliai, sprendžiant iš valstybių narių perduotos informacijos. Be to, gali būti, kad ši suma sutampa su pirmiau nurodytais duomenimis, ir šios sutapties mastą kiekybiškai sunku įvertinti, kadangi valstybės narės savo ataskaitose neprivalo atskirti sumų, kurios gali būti susigrąžintos atsižvelgiant į ES audito darbą ir sumų, kurios gali būti susigrąžintos po jų pačių patikrinimų.

6.3.5   
  Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas

Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas

2010 m. priimti 49 sprendimai laikinai nutraukti ERPF mokėjimus, kurių visa suma – 2 156 mln. EUR. 41 atveju leista išmokėti lėšas, iš viso – 2 057 mln. EUR. Metų pabaigoje tebebuvo svarstomi 8 atvejai, susiję su 99 mln. EUR suma.

2010 m. priimta 12 sprendimų laikinai nutraukti ESF mokėjimus, kurių visa suma – 255 mln. EUR ir kurie visi susiję su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. 6 atvejais leista išmokėti lėšas, iš viso – 94 mln. EUR. 6 atvejai, susiję su 161 mln. EUR suma, tebesvarstomi.

Laikino mokėjimų nutraukimo atvejai pagal valstybę narę 2010 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | ESF | Iš viso |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 išspręsti atvejai |
| Vokietija | 175 | — | 175 |
| Ispanija | 1 477 | 74 | 1 552 |
| Italija | 84 | — | 84 |
| Liuksemburgas | — | 1 | 1 |
| Vengrija | 33 | — | 33 |
| Portugalija | 103 | — | 103 |
| Rumunija | — | 18 | 18 |
| Jungtinė Karalystė | 184 | — | 184 |
| Tarpinė išspręstų atvejų suma | 2 057 | 94 | 2 151 |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 tebesvarstomi atvejai |
| Belgija | — | 3 | 3 |
| Bulgarija | 15 | — | 15 |
| Vokietija | 43 | 69 | 112 |
| Italija | — | 72 | 72 |
| Austrija | — | 17 | 17 |
| Jungtinė Karalystė | 41 | — | 41 |
| Tarpinė tebesvarstomų atvejų suma | 99 | 161 | 260 |
| Iš viso laikinai nutraukta mokėjimų | 2 156 | 255 | 2 411 |
| Šioje lentelėje pateikti 2011 m. vasario 15 d. duomenys. |

Mln. EUR

ERPF

ESF

Iš viso

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 išspręsti atvejai

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 išspręsti atvejai

Vokietija

175

—

175

Ispanija

1 477

74

1 552

Italija

84

—

84

Liuksemburgas

—

1

1

Vengrija

33

—

33

Portugalija

103

—

103

Rumunija

—

18

18

Jungtinė Karalystė

184

—

184

Tarpinė išspręstų atvejų suma

2 057

94

2 151

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 tebesvarstomi atvejai

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2010 12 31 tebesvarstomi atvejai

Belgija

—

3

3

Bulgarija

15

—

15

Vokietija

43

69

112

Italija

—

72

72

Austrija

—

17

17

Jungtinė Karalystė

41

—

41

Tarpinė tebesvarstomų atvejų suma

99

161

260

Iš viso laikinai nutraukta mokėjimų

2 156

255

2 411

Šioje lentelėje pateikti 2011 m. vasario 15 d. duomenys.

Be to, 2010 m. priimti 6 sprendimai sustabdyti ESF lėšų mokėjimą (Belgijai, Ispanijai ir Prancūzijai), metų pabaigoje mokėjimai buvo atnaujinti tik Ispanijai.

6.4   KITŲ LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

KITŲ LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Šioje kategorijoje apžvelgiamas sumų, kurios dėl Komisijos, valstybių narių, Europos Audito Rūmų arba OLAF nustatytų klaidų ar pažeidimų išmokėtos nepagrįstai ir kurios neįtrauktos į pagal jungtinio valdymo principą vykdomą biudžetą, susigrąžinimas.

2010 m. PATVIRTINTOS KITOS SUSIGRĄŽINTINOS LĖŠOS

2010 m. PATVIRTINTOS KITOS SUSIGRĄŽINTINOS LĖŠOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Kitos valdymo rūšys:

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

137

81

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

188

202

Iš viso patvirtintų kitų susigrąžintinų lėšų

325

283

2010 M. SUSIGRĄŽINTOS KITOS LĖŠOS

2010 M. SUSIGRĄŽINTOS KITOS LĖŠOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m. |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

Kitos valdymo rūšys:

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

136

81

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

163

202

Iš viso susigrąžintų kitų lėšų

299

283

6.5   VALSTYBIŲ NARIŲ VYKDOMA STRUKTŪRINIŲ VEIKSMŲ ARBA SANGLAUDOS POLITIKOS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO IR FINANSINIO KOREGAVIMO VEIKLA

VALSTYBIŲ NARIŲ VYKDOMA STRUKTŪRINIŲ VEIKSMŲ ARBA SANGLAUDOS POLITIKOS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO IR FINANSINIO KOREGAVIMO VEIKLA

Sanglaudos politikos srityje valstybių narių įvykdytos finansinės korekcijos po savo pačių arba ES auditų Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojamos, nes valstybės narės šias sumas gali dar kartą panaudoti kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Vis dėlto valstybės narės Komisijai privalo teikti naujausią informaciją apie panaikinimus, susigrąžintas ir dar nesusigrąžintas lėšas, susijusią tiek su atskirais metais, tiek bendrai su 2000–2006 m. laikotarpiu, apimančią visus keturis struktūrinius fondus (ERPF, ESF, EŽŪOGF Orientavimo skyrių ir ŽOFP). Tačiau jos neprivalo atskirai nurodyti korekcijų atsižvelgiant į ES audito darbą. Dėl šios priežasties valstybių narių atliktos finansinės korekcijos nepridedamos prie Komisijos korekcijų.

Dabar vyksta 2000–2006 m. laikotarpio programų užbaigimo etapas, kai reikia pateikti įrodymus, kad dėl visų pažeidimų išskaitytos atitinkamos sumos, taigi valstybės narės neprivalo Komisijai atskirai teikti informacijos apie 2010 m. panaikinimus, susigrąžintas ir dar nesusigrąžintas lėšas. Vis dėlto 2011 m. kovo mėn. tokios papildomos informacijos gauta iš Graikijos, Belgijos, Vengrijos, Portugalijos ir tarpregioninių programų. Šioje dalyje atsižvelgiama į šią informaciją.

Remiantis iki šiol gautais su ES įnašu susijusiais duomenimis, valstybės narės pranešė apie finansines korekcijas, kurių visa suma – maždaug 5,1 mlrd. EUR (iš jų maždaug 4 mlrd. EUR susiję su lėšų panaikinimu ir maždaug 1,1 mlrd. EUR – su susigrąžinimu) ir kurios taikomos atsižvelgiant į nacionalinius 2000–2006 m. programų auditus.

2010 m. Regioninės politikos GD baigė šešių likusių valstybių narių auditus vietoje pagal nacionalinių valstybių narių sistemų audito siekiant nustatyti 2000–2006 m. programavimo laikotarpio susigrąžintinas lėšas 2008 m. veiksmų planą, pagal kurį patikrino visas 25 valstybes nares (Bulgarija ir Rumunija neprivalėjo teikti 2000–2006 m. laikotarpio ataskaitų). Šių auditų, taip pat Audito Rūmų atliktų auditų rezultatai, pateikti paskutinėse dviejose metinėse ataskaitose, patvirtino, kad valstybių narių valdžios institucijos apskritai paiso reikalavimų, nors Italijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose dar buvo reikšmingų trūkumų, susijusių su kai kurių 2000–2006 m. programų duomenų išsamumu ir pažeidimų registravimo ir pranešimo apie juos sistema. Kiek mažiau trūkumų buvo ir JK, Slovėnijos, Suomijos, Švedijos ir Latvijos programose. Nors Komisijos auditų metu nustatyta, kad 2007–2010 m. padėtis pagerėjo visose valstybėse narėse, Komisija, užbaigdama programas, vis dar yra atsargi ir paprašė visų programoms vadovaujančių institucijų pateikti tolesnių veiksmų ataskaitas (be kita ko, finansinio koregavimo veiklos), kurių imtasi nacionaliniu lygmeniu siekiant ištaisyti visus užregistruotus kiekvienos programos pažeidimus. Komisija neužbaigs programų, kol neįvertins, kad ši informacija yra nuosekli ir išsami.

Gali būti, kad duomenys apie 2000–2006 m. finansines korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą (Komisijos, Europos Audito Rūmų atliktus auditus ir OLAF tyrimus) ir valstybių narių pateikti duomenys atsižvelgiant į jų pačių audito darbą sutampa. Taip yra dėl to, kad didelę dalį finansinių korekcijų atsižvelgdamos į ES įstaigų audito darbą valstybės narės patvirtina ir vykdo be oficialaus Komisijos sprendimo, atitinkamas išlaidas panaikindamos savo išlaidų deklaracijose. Kadangi valstybės narės 2000–2006 m. ataskaitose neprivalo atskirti korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą ir korekcijų po savo pačių patikrinimų ir auditų, šios sutapties masto tiksliai kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Be to, finansinį koregavimą valstybė narė faktiškai gali įvykdyti kitais metais nei tais, kai ji pritarė finansinei korekcijai. Todėl galima sutaptis yra tik numanoma. Palyginus 2010 m. valstybių narių duomenis pagal pavienes valstybes nares ir valstybių narių patvirtintas korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą, sumas, galima daryti išvadą, kad sutampanti suma negali viršyti 65 mln. EUR (2009 m. – 465 mln. EUR).

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valstybėms narėms teisės aktais nustatytas reikalavimas kasmet pranešti apie susigrąžintas ir panaikintas sumas naudojant 2007 m. SFC IT sistemas. Vadinasi, kiekvienų metų kovo 31 d. Komisija duomenis gauna elektroniniu būdu tiesiogiai iš valstybių narių. Savo gairėse valstybėms narėms Komisija taip pat pasiūlė atskirai nurodyti korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą, kad išvengtų duomenų sutapties ataskaitose. Kaip 2011 m. kovo 31 d. Komisijai pranešė valstybės narės, visa suma (ES dalies), kurią valstybės narės susigrąžino iš lėšų gavėjų ir panaikino Komisijai 2010 m. pateiktose patvirtintose išlaidų deklaracijose (susigrąžintos lėšos, 35 mln. EUR) arba panaikino 2010 m. mokėjimo prašymuose prieš baigdamos lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu (panaikinimas, 189 mln. EUR), taip pat dar nesusigrąžintų lėšų (41 mln. EUR) suma 2010 m. pabaigoje buvo 265 mln. EUR.

| mln. EUR |
| --- |
| ES-27 2007–2013 m. (2) | Panaikinimas atsižvelgiant į VN auditus | Panaikinimas atsižvelgiant į ES įstaigų auditus | Iš viso panaikinta | Lėšų susigrąžinimas atsižvelgiant į VN auditus | Lėšų susigrąžinimas atsižvelgiant į ES įstaigų auditus | Iš viso susigrąžintų sumų | Iš viso dar nesusigrąžintų 2010 m. deklaruotų lėšų | Iš viso dekla-ruota VN |
| ERPF/SF
   (3) | 151 | 5 | 156 | 29 | 2 | 31 | 25 | 212 |
| ESF | 31 | 2 | 33 | 4 | 0 | 4 | 15 | 52 |
| EŽF | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Iš viso | 183 | 7 | 189 | 34 | 2 | 35 | 41 | 265 |

mln. EUR

ES-27 2007–2013 m. (2)

2

Panaikinimas atsižvelgiant į VN auditus

Panaikinimas atsižvelgiant į ES įstaigų auditus

Iš viso panaikinta

Lėšų susigrąžinimas atsižvelgiant į VN auditus

Lėšų susigrąžinimas atsižvelgiant į ES įstaigų auditus

Iš viso susigrąžintų sumų

Iš viso dar nesusigrąžintų 2010 m. deklaruotų lėšų

Iš viso dekla-ruota VN

ERPF/SF
   (3)

ERPF/SF

3

151

5

156

156

29

2

31

31

25

25

212

212

ESF

ESF

31

2

33

33

4

0

4

4

15

15

52

52

EŽF

EŽF

0

0

0

0

1

0

1

1

0

0

1

1

Iš viso

183

7

189

34

2

35

41

265

Komisija nuo 2011 m. antrojo pusmečio planuoja atlikti susigrąžinamų lėšų auditą, kad patikrintų visų fondų taisomojo mechanizmo sistemas, kurias įdiegė tvirtinančios institucijos, ir įvertintų, ar Komisijai pateikiami duomenys yra patikimi, tikrindama programų imtį ir pagal rizikos analizę pasirinktas valstybes nares.

6 pastaba.   1 priedas. EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2010 m., pagal valstybę narę

6 pastaba.

1 priedas. EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2010 m., pagal valstybę narę

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas | Atitikties patvirtinimas | Deklaruoti pažeidimai | Iš viso 2010 m. | Iš viso 2009 m. |
| Belgija | 0 | — | 4 | 4 | 15 |
| Bulgarija | 0 | 17 | 3 | 20 | 5 |
| Čekija | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Danija | 0 | 10 | 3 | 12 | 104 |
| Vokietija | –1 | 16 | 12 | 28 | 17 |
| Estija | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Airija | –1 | 0 | 7 | 7 | 4 |
| Graikija | 4 | 460 | 14 | 477 | 21 |
| Ispanija | 8 | 52 | 23 | 83 | 106 |
| Prancūzija | –1 | 39 | 28 | 67 | 111 |
| Italija | 4 | 39 | 35 | 78 | 15 |
| Kipras | — | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Latvija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Liuksemburgas | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Vengrija | 0 | 8 | 1 | 8 | 22 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nyderlandai | –1 | 47 | 5 | 51 | 36 |
| Austrija | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| Lenkija | 0 | 50 | 2 | 52 | 13 |
| Portugalija | 2 | 40 | 16 | 58 | 18 |
| Rumunija | 11 | 38 | 6 | 55 | 14 |
| Slovėnija | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 |
| Slovakija | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Suomija | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Švedija | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| Jungtinė Karalystė | 8 | 194 | 11 | 213 | 109 |
| Iš viso nuspręsta | 33 | 1 022 | 178 | 1 233 | 625 |

Mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

Deklaruoti pažeidimai

Iš viso 2010 m.

Iš viso 2009 m.

Belgija

0

—

4

4

15

Bulgarija

0

17

3

20

5

Čekija

0

1

0

1

1

Danija

0

10

3

12

104

Vokietija

–1

16

12

28

17

Estija

—

—

0

0

0

Airija

–1

0

7

7

4

Graikija

4

460

14

477

21

Ispanija

8

52

23

83

106

Prancūzija

–1

39

28

67

111

Italija

4

39

35

78

15

Kipras

—

1

0

1

0

Latvija

0

—

0

0

0

Lietuva

0

0

2

2

4

Liuksemburgas

0

1

0

1

0

Vengrija

0

8

1

8

22

Malta

0

—

0

0

0

Nyderlandai

–1

47

5

51

36

Austrija

0

1

1

2

3

Lenkija

0

50

2

52

13

Portugalija

2

40

16

58

18

Rumunija

11

38

6

55

14

Slovėnija

0

4

1

5

2

Slovakija

0

0

0

0

1

Suomija

0

2

1

2

2

Švedija

0

3

2

5

2

Jungtinė Karalystė

8

194

11

213

109

Iš viso nuspręsta

33

1 022

178

1 233

625

6 pastaba.   2 priedas. 2010 m. įvykdytas EŽŪGF finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos pagal valstybę narę

6 pastaba.

2 priedas. 2010 m. įvykdytas EŽŪGF finansinis koregavimas ir susigrąžintos lėšos pagal valstybę narę

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | Atitikties patvirtinimas | Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos grąžintos ES) | Iš viso 2010 m. | Iš viso 2009 m. |
| Belgija | 0 | 0 | 3 | 3 | 14 |
| Bulgarija | 0 | — | 5 | 6 | 1 |
| Čekija | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Danija | 0 | 10 | 3 | 12 | 105 |
| Vokietija | –1 | 16 | 10 | 26 | 18 |
| Estija | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Airija | –1 | 1 | 5 | 5 | 5 |
| Graikija | 4 | 136 | 10 | 150 | 196 |
| Ispanija | 8 | 92 | 30 | 130 | 59 |
| Prancūzija | –1 | 90 | 30 | 120 | 82 |
| Italija | 4 | 5 | 23 | 33 | 177 |
| Kipras | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| Liuksemburgas | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Vengrija | 0 | 24 | 2 | 26 | 9 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nyderlandai | –1 | 46 | 5 | 51 | 9 |
| Austrija | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 |
| Lenkija | 0 | 95 | 1 | 97 | 2 |
| Portugalija | 2 | 4 | 18 | 24 | 7 |
| Rumunija | 11 | — | 6 | 16 | 12 |
| Slovėnija | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Slovakija | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Suomija | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Švedija | 0 | 3 | 2 | 5 | 14 |
| Jungtinė Karalystė | 8 | 195 | 12 | 215 | 133 |
| Iš viso įvykdyta | 33 | 728 | 172 | 934 | 851 |

Mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Atitikties patvirtinimas

Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos grąžintos ES)

Iš viso 2010 m.

Iš viso 2009 m.

Belgija

0

0

3

3

14

Bulgarija

0

—

5

6

1

Čekija

0

0

1

1

0

Danija

0

10

3

12

105

Vokietija

–1

16

10

26

18

Estija

—

—

0

0

0

Airija

–1

1

5

5

5

Graikija

4

136

10

150

196

Ispanija

8

92

30

130

59

Prancūzija

–1

90

30

120

82

Italija

4

5

23

33

177

Kipras

—

1

0

1

1

Latvija

0

—

0

0

0

Lietuva

0

2

1

4

2

Liuksemburgas

0

1

0

1

0

Vengrija

0

24

2

26

9

Malta

0

—

0

0

0

Nyderlandai

–1

46

5

51

9

Austrija

0

3

1

3

1

Lenkija

0

95

1

97

2

Portugalija

2

4

18

24

7

Rumunija

11

—

6

16

12

Slovėnija

0

—

1

1

2

Slovakija

0

0

1

1

0

Suomija

0

2

1

2

2

Švedija

0

3

2

5

14

Jungtinė Karalystė

8

195

12

215

133

Iš viso įvykdyta

33

728

172

934

851

6 pastaba.   3 priedas. 2010 m. patvirtintos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę

6 pastaba.

3 priedas. 2010 m. patvirtintos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2009 m. suvestiniai duomenys | 2010 m. patvirtintos finansinės korekcijos | 2010 m. suvestiniai duomenys |
| ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2010 m. |
| 1994–1999 m. | 2 516 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 | 2 652 |
| Belgija | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Danija | 3 | — | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Vokietija | 339 | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 340 |
| Airija | 42 | — | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Graikija | 526 | 1 | 0 | — | — | 0 | 2 | 528 |
| Ispanija | 548 | 116 | 0 | 0 | — | 1 | 117 | 664 |
| Prancūzija | 84 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 88 |
| Italija | 505 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Liuksemburgas | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nyderlandai | 177 | — | — | — | — | — | 0 | 177 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Portugalija | 137 | 2 | — | — | 1 | 1 | 4 | 141 |
| Suomija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Švedija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 131 | 6 | — | — | 1 | 0 | 7 | 138 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000–2006 m. | 5 178 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 | 5 965 |
| Belgija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Bulgarija | 2 | — | 18 | — | — | — | 18 | 21 |
| Čekija | 0 | 4 | 7 | — | — | — | 11 | 11 |
| Danija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vokietija | 12 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 | 13 |
| Estija | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Airija | 42 | 2 | 1 | — | — | — | 2 | 44 |
| Graikija | 920 | 40 | 0 | 0 | — | — | 40 | 961 |
| Ispanija | 2 503 | 170 | 104 | 2 | 87 | — | 363 | 2 865 |
| Prancūzija | 261 | 16 | — | 0 | — | 9 | 26 | 287 |
| Italija | 825 | 97 | — | 4 | 1 | 2 | 105 | 930 |
| Kipras | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | 1 | — | 0 | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Liuksemburgas | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Vengrija | 52 | 0 | — | — | — | — | 0 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lenkija | 134 | 0 | 111 | 1 | 0 | — | 112 | 246 |
| Portugalija | 126 | 0 | 13 | 0 | — | 18 | 31 | 157 |
| Rumunija | 10 | — | 2 | — | — | — | 2 | 12 |
| Slovėnija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakija | 39 | 0 | 2 | — | — | — | 2 | 41 |
| Suomija | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Švedija | 11 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Jungtinė Karalystė | 217 | 29 | — | 36 | — | 1 | 65 | 283 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2007–2013 m. | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Čekija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Vokietija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Airija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Graikija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ispanija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Prancūzija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kipras | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Liuksemburgas | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Vengrija | — | 0 | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nyderlandai | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lenkija | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Portugalija | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumunija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Suomija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Švedija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Jungtinė Karalystė | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso patvirtinta | 7 694 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 | 8 619 |

Mln. EUR

Valstybė narė

2009 m. suvestiniai duomenys

2010 m. patvirtintos finansinės korekcijos

2010 m. suvestiniai duomenys

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2010 m.

1994–1999 m.

1994–1999 m.

2 516

2 516

125

125

0

0

4

4

3

3

3

3

136

136

2 652

2 652

Belgija

5

—

—

—

—

—

0

5

Danija

3

—

—

—

—

—

0

3

Vokietija

339

0

—

—

0

1

1

340

Airija

42

—

—

—

—

—

0

42

Graikija

526

1

0

—

—

0

2

528

Ispanija

548

116

0

0

—

1

117

664

Prancūzija

84

—

—

4

—

0

4

88

Italija

505

0

—

—

—

0

0

505

Liuksemburgas

5

—

—

—

—

—

0

5

Nyderlandai

177

—

—

—

—

—

0

177

Austrija

2

—

—

—

—

—

0

2

Portugalija

137

2

—

—

1

1

4

141

Suomija

1

—

—

—

—

—

0

1

Švedija

1

—

—

—

—

—

0

1

Jungtinė Karalystė

131

6

—

—

1

0

7

138

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000–2006 m.

2000–2006 m.

5 178

5 178

368

368

258

258

43

43

89

89

30

30

788

788

5 965

5 965

Belgija

10

0

—

—

—

—

0

10

Bulgarija

2

—

18

—

—

—

18

21

Čekija

0

4

7

—

—

—

11

11

Danija

0

—

—

—

—

—

0

0

Vokietija

12

0

—

0

0

—

1

13

Estija

0

0

—

0

—

—

0

0

Airija

42

2

1

—

—

—

2

44

Graikija

920

40

0

0

—

—

40

961

Ispanija

2 503

170

104

2

87

—

363

2 865

Prancūzija

261

16

—

0

—

9

26

287

Italija

825

97

—

4

1

2

105

930

Kipras

—

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

1

—

0

—

1

4

Lietuva

2

—

0

—

—

—

0

2

Liuksemburgas

2

—

—

—

—

—

0

2

Vengrija

52

0

—

—

—

—

0

52

Malta

—

—

—

—

—

—

0

0

Nyderlandai

2

—

—

—

—

—

0

2

Austrija

—

—

—

—

—

—

0

0

Lenkija

134

0

111

1

0

—

112

246

Portugalija

126

0

13

0

—

18

31

157

Rumunija

10

—

2

—

—

—

2

12

Slovėnija

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakija

39

0

2

—

—

—

2

41

Suomija

0

—

—

—

0

—

0

1

Švedija

11

0

—

—

—

—

0

11

Jungtinė Karalystė

217

29

—

36

—

1

65

283

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2007–2013 m.

2007–2013 m.

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

—

2

2

2

2

Belgija

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarija

—

—

—

—

—

—

—

—

Čekija

—

—

—

—

—

—

—

—

Danija

—

—

—

0

—

—

0

0

Vokietija

—

—

—

—

—

—

—

—

Estija

—

0

—

—

—

—

0

0

Airija

—

—

—

0

—

—

0

0

Graikija

—

—

—

—

—

—

—

—

Ispanija

—

—

—

—

—

—

—

—

Prancūzija

—

—

—

0

—

—

0

0

Italija

—

—

—

—

—

—

—

—

Kipras

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lietuva

—

—

—

—

—

—

—

—

Liuksemburgas

—

—

—

0

—

—

0

0

Vengrija

—

0

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nyderlandai

—

—

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lenkija

—

0

—

0

—

—

0

0

Portugalija

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumunija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovėnija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakija

—

—

—

—

—

—

—

—

Suomija

—

—

—

—

—

—

—

—

Švedija

—

—

—

—

—

—

—

—

Jungtinė Karalystė

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso patvirtinta

7 694

494

258

49

91

33

925

8 619

6 pastaba.   4 priedas. 2010 m. įvykdytas struktūrinių veiksmų finansinis koregavimas pagal valstybę narę

6 pastaba.

4 priedas. 2010 m. įvykdytas struktūrinių veiksmų finansinis koregavimas pagal valstybę narę

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2009 m. suvestiniai duomenys | 2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas | 2010 m. suvestiniai duomenys |
| ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2010 m. |
| 1994–1999 m. | 2 144 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 | 2 621 |
| Belgija | 6 | — | — | — | — | — | — | 6 |
| Danija | 4 | — | — | — | — | — | — | 4 |
| Vokietija | 300 | 37 | — | — | 0 | 1 | 38 | 338 |
| Airija | 40 | — | — | — | — | — | — | 40 |
| Graikija | 521 | 1 | 3 | — | — | 0 | 4 | 525 |
| Ispanija | 293 | 363 | 1 | 0 | — | 1 | 365 | 658 |
| Prancūzija | 85 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 89 |
| Italija | 483 | 21 | — | — | — | — | 21 | 504 |
| Liuksemburgas | 4 | — | — | 1 | — | — | 1 | 5 |
| Nyderlandai | 177 | — | — | — | — | — | — | 177 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Portugalija | 118 | 20 | — | — | 1 | 1 | 23 | 141 |
| Suomija | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Švedija | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 108 | 11 | — | — | 1 | 0 | 13 | 120 |
| INTERREG | 2 | 7 | — | — | — | — | 7 | 9 |
| 2000–2006 m. | 3 222 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 | 3 480 |
| Belgija | 8 | — | — | 0 | — | — | 0 | 8 |
| Bulgarija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Čekija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Danija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Vokietija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Estija | 0 | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Airija | 26 | — | — | — | — | — | — | 26 |
| Graikija | 904 | — | — | — | — | — | — | 904 |
| Ispanija | 940 | — | 16 | 0 | 87 | 8 | 111 | 1 051 |
| Prancūzija | 239 | — | — | — | — | 9 | 9 | 248 |
| Italija | 686 | 79 | — | 0 | — | 2 | 82 | 768 |
| Kipras | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Latvija | 3 | — | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Liuksemburgas | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Vengrija | 41 | — | — | — | — | — | — | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Nyderlandai | 0 | — | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Austrija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Lenkija | 90 | — | — | — | — | — | — | 90 |
| Portugalija | 95 | — | 1 | — | — | 18 | 18 | 113 |
| Rumunija | 8 | — | 0 | — | — | — | 0 | 8 |
| Slovėnija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Slovakija | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Suomija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Švedija | 11 | — | — | — | — | — | — | 11 |
| Jungtinė Karalystė | 151 | — | — | 36 | — | 1 | 37 | 188 |
| INTERREG | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| 2007–2013 m. | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Čekija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Vokietija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Airija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Graikija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ispanija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Prancūzija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kipras | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Liuksemburgas | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Vengrija | — | — | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nyderlandai | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lenkija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugalija | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumunija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Suomija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Švedija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Jungtinė Karalystė | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso įvykdyta | 5 366 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 | 6 102 |

Mln. EUR

Valstybė narė

2009 m. suvestiniai duomenys

2010 m. įvykdytas finansinis koregavimas

2010 m. suvestiniai duomenys

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2010 m.

1994–1999 m.

1994–1999 m.

2 144

2 144

462

462

4

4

5

5

3

3

3

3

476

476

2 621

2 621

Belgija

6

—

—

—

—

—

—

6

Danija

4

—

—

—

—

—

—

4

Vokietija

300

37

—

—

0

1

38

338

Airija

40

—

—

—

—

—

—

40

Graikija

521

1

3

—

—

0

4

525

Ispanija

293

363

1

0

—

1

365

658

Prancūzija

85

—

—

4

—

0

4

89

Italija

483

21

—

—

—

—

21

504

Liuksemburgas

4

—

—

1

—

—

1

5

Nyderlandai

177

—

—

—

—

—

—

177

Austrija

2

—

—

—

—

—

—

2

Portugalija

118

20

—

—

1

1

23

141

Suomija

1

0

—

—

—

—

0

1

Švedija

1

—

—

—

—

—

—

1

Jungtinė Karalystė

108

11

—

—

1

0

13

120

INTERREG

2

7

—

—

—

—

7

9

2000–2006 m.

2000–2006 m.

3 222

3 222

80

80

18

18

36

36

87

87

38

38

259

259

3 480

3 480

Belgija

8

—

—

0

—

—

0

8

Bulgarija

2

—

—

—

—

—

—

2

Čekija

0

—

—

—

—

—

—

0

Danija

0

—

—

—

—

—

—

0

Vokietija

10

0

—

—

—

—

0

10

Estija

0

—

—

0

—

—

0

0

Airija

26

—

—

—

—

—

—

26

Graikija

904

—

—

—

—

—

—

904

Ispanija

940

—

16

0

87

8

111

1 051

Prancūzija

239

—

—

—

—

9

9

248

Italija

686

79

—

0

—

2

82

768

Kipras

0

—

—

—

—

—

—

0

Latvija

3

—

1

—

—

—

1

4

Lietuva

1

—

0

—

—

—

0

1

Liuksemburgas

2

—

—

—

—

—

—

2

Vengrija

41

—

—

—

—

—

—

41

Malta

0

—

—

—

—

—

—

0

Nyderlandai

0

—

—

—

—

1

1

1

Austrija

0

—

—

—

—

—

—

0

Lenkija

90

—

—

—

—

—

—

90

Portugalija

95

—

1

—

—

18

18

113

Rumunija

8

—

0

—

—

—

0

8

Slovėnija

2

—

—

—

—

—

—

2

Slovakija

1

—

—

—

—

—

—

1

Suomija

0

—

—

—

—

—

—

0

Švedija

11

—

—

—

—

—

—

11

Jungtinė Karalystė

151

—

—

36

—

1

37

188

INTERREG

0

0

—

—

—

—

0

0

2007–2013 m.

2007–2013 m.

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

2

2

2

2

Belgija

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarija

—

—

—

—

—

—

—

—

Čekija

—

—

—

—

—

—

—

—

Danija

—

—

—

0

—

—

0

0

Vokietija

—

—

—

—

—

—

—

—

Estija

—

0

—

—

—

—

0

0

Airija

—

—

—

0

—

—

0

0

Graikija

—

—

—

—

—

—

—

—

Ispanija

—

—

—

—

—

—

—

—

Prancūzija

—

—

—

0

—

—

0

0

Italija

—

—

—

—

—

—

—

—

Kipras

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lietuva

—

—

—

—

—

—

—

—

Liuksemburgas

—

—

—

—

—

—

—

—

Vengrija

—

—

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nyderlandai

—

—

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lenkija

—

0

—

—

—

—

0

0

Portugalija

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumunija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovėnija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakija

—

—

—

—

—

—

—

—

Suomija

—

—

—

—

—

—

—

—

Švedija

—

—

—

—

—

—

—

—

Jungtinė Karalystė

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso įvykdyta

5 366

542

21

42

90

41

737

6 102

7.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta Europos Sąjungos (ES) finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą; |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą;

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso (MB) ir Euratomo priemonėmis; |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso (MB) ir Euratomo priemonėmis;

| — | Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais; ir |
| --- | --- |

—

Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais; ir

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Sąjunga vykdė Europos plieno ir anglių bendrijos (likviduojamos) lygmeniu. |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Sąjunga vykdė Europos plieno ir anglių bendrijos (likviduojamos) lygmeniu.

7.1.   RIZIKOS VALDYMO METODAI

RIZIKOS VALDYMO METODAI

7.1.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai išdėstyti Tarybos reglamente Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais Nr. 2028/2004 ir 105/2009) ir Finansiniame reglamente (Tarybos reglamentas Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais Nr. 1995/2006, 1525/2007 ir 1081/2010) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (Komisijos reglamentas Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentais Nr. 1261/2005, 1248/2006 ir 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima.

| — | Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais. |
| --- | --- |

—

Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD rengia posėdžius, kuriuose aptaria keitimosi informacija apie rizikos valdymą klausimus ir geriausią praktiką.

BUFI. Laikinai surinktos baudos

BUFI. Laikinai surinktos baudos

Nuo 2010 m. laikinai surinktos baudos investuojamos į specialiai sukurtą Ekonomikos ir finansų reikalų GD valdomą fondą BUFI. Iki 2010 m. gautos baudų sumos lieka specialiose banko sąskaitose. Laikinai surinktų baudų turto valdymo funkciją atlieka Komisija pagal vidaus gaires ir turto valdymo gaires, kurios įtrauktos į 2009 m. gruodžio mėn. Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD pasirašytą paslaugų susitarimą. Parengti procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

Turto valdymo tikslai – investuoti Komisijai sumokėtas baudas taip, kad:

| a) | būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir |
| --- | --- |

a)

būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir

| b) | būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžos, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžos, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas.

Iš esmės leidžiamos tik šių kategorijų investicijos: terminuotieji indėliai euro zonos centriniuose bankuose, euro zonos valstybių garantuotų skolų valdymo agentūrose, valstybiniuose arba valstybių garantuotuose bankuose arba viršvalstybinėse institucijose; valstybės emitentų išleistos obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai, sukuriantys tiesioginę euro zonos valstybių garantuotų skolų poziciją arba išleidžiami viršvalstybinių institucijų.

7.1.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, ES vykdo pagal atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų. Paprastai veikla, kuria kompensuojami palūkanų normų pokyčiai ir užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma, kadangi skolinimo operacijos finansuojamos kompensacinėmis skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų.

7.1.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. 2.3.3 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17– 23 d., 2002 m. gegužės 8 d., 2008 m. vasario 25 d. ir 2010 m. lapkričio 9 d. pakeitimuose. Fondas veiklą vykdo tik eurais. Investicijos atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios užsienio valiutų kursų rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

2.3.3

7.1.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Europos Komisija administruoja įsipareigojimų likvidavimą, o likviduojamai EAPB nenumatyta naujų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Naujų lėšų EAPB skolinasi tik refinansavimo tikslu siekdama sumažinti fondo sąnaudas. Iždo operacijoms taikomi atsargaus valdymo principai, siekiant apriboti finansinę riziką.

7.2.   RINKOS RIZIKA

RINKOS RIZIKA

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų pokyčių svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutų kursų rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika. Reikšmingos kitos kainų rizikos ES nėra.

7.2.1.   
  Valiutų kursų rizika

Valiutų kursų rizika

Valiutų kursų rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

7.2.1.1.   Iždo operacijos

Iždo operacijos

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Nuosavų išteklių reglamentą. Jie perskaičiuojami eurais, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos minėtame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas ne euro, bet kitomis ES valiutomis, JAV doleriais ir Šveicarijos frankais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų likučiai yra labai maži ir nepatiriama valiutų kursų rizikos.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavi ištekliai) gaunamos ne euro, bet kita valiuta, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas ta pačia valiuta, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos eurais ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos ne euro, bet kita valiuta papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų ta pačia valiuta poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

BUFI. Laikinai surinktos baudos

BUFI. Laikinai surinktos baudos

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, nepatiriama užsienio valiutų kursų rizikos.

7.2.1.2.   Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutų kursų rizikos ES nėra. Tačiau ES yra suteikusi paskolų JAV doleriais per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną dėl Euratomo užsienio valiutų kursų rizikos ES nebuvo.

7.2.1.3.   Garantijų fondas

Garantijų fondas

Finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutų kursų rizikos nėra.

7.2.1.4.   Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB patiria nedidelę grynąją užsienio valiutų kursų riziką, kurios ekvivalentas eurais – 1,43 mln. EUR, ir kuri kyla dėl būsto paskolų (ekvivalentas eurais – 1,39 mln.) ir einamųjų sąskaitų likučių (ekvivalentas eurais – 0,04 mln.).

7.2.2.   
  Palūkanų normos rizika

Palūkanų normos rizika

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

7.2.2.1.   Iždo operacijos

Iždo operacijos

Komisijos iždas pinigų nesiskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos. Tačiau, jis gauna palūkanas už skirtingų bankų sąskaitose laikomus likučius. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai gaunamos palūkanos už bankų sąskaitose laikomas lėšas atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą.

Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose arba centriniuose bankuose nuosavų išteklių įplaukoms, palūkanos negaunamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamosios ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien gaunamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su euro vienos nakties indekso vidurkiu (EONIA) ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šio vidurkio svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į ECB ribinę palūkanų normą, kurią bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms. Todėl rizikos, kad Komisija gauna mažesnes nei rinkos palūkanas, nėra.

BUFI. Laikinai surinktos baudos

BUFI. Laikinai surinktos baudos

BUFI portfelyje obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis nėra. Balanso sudarymo dieną nulinės atkarpos obligacijos sudarė 69 % obligacijų portfelio.

7.2.2.2.   Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkaninis turtas ir įsipareigojimai. Dėl kintamomis palūkanų normomis MFP ir Euratomo pasiskolintų lėšų ES susiduria su palūkanų normos rizika. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Balanso sudarymo dieną ES turėjo 0,86 mlrd. EUR paskolų (nominaliąja verte) kintamomis palūkanų normomis (2009 m. – 0,96 mlrd. EUR), kurios perskaičiuojamos kas 6 mėnesius.

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

2010 m. ES taip pat turėjo 110 mln. EUR MFP ir Euratomo palūkanų paskolų fiksuotomis palūkanų normomis (2009 m. – 110 mln. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienerių iki penkerių metų (25 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (85 mln. EUR). Be to, ES turi dešimt paskolų pagal MB finansinę priemonę kintamomis palūkanų normomis, kurių visa suma 2010 m. buvo 12,05 mlrd. EUR (2009 m. – 9,2 mlrd. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas iki vienerių metų (2 mlrd. EUR), nuo vienerių iki penkerių metų (5,7 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (4,35 mlrd. EUR).

7.2.2.3.   Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo išduotus kintamų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia šių normų svyravimas, o fiksuotų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su jų tikrąja verte susijusi rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 93 % investicijų portfelio (2009 m. – 97 %).

7.2.2.4.   Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB patiria palūkanų normos riziką. Su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis. Kalbant apie turto valdymo operacijas, fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 92 % vertybinių popierių portfelio (2009 m. – 97 %).

7.3.   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko / paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito nemokėjimo (pagrindinės sumos arba palūkanų arba abiejų) arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą.

7.3.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos laikantis laiku duotų nurodymų, o papildymas automatiškai atliekamas iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mokėjimams. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra nedidelės (vidutiniškai 20–100 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 20 sąskaitų), taigi Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrus iždo likučius, kurie kinta nuo 1 mlrd. iki 35 mlrd. EUR, ir į bendrą 2010 m. atliktų mokėjimų sumą – 120 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

| — | Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. |
| --- | --- |

—

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo.

| — | Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms (rezervuotoms piniginėms lėšoms) laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų S&P AA arba lygiavertis, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės. |
| --- | --- |

—

Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms (rezervuotoms piniginėms lėšoms) laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų S&P AA arba lygiavertis, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės.

| — | 2009 m. Komisijos iždo tarnyba įdiegė alternatyvią laikinai surinktų baudų tvarkymo sistemą, kuria konkrečiai siekiama sumažinti šios srities riziką. Komisijai priėmus sprendimą C(2009) 4264, nuo 2010 m. sausio 1 d. skirtos baudos dabar tvarkomos pagal šią naująją sistemą ir nebėra laikomos komerciniuose bankuose. |
| --- | --- |

—

2009 m. Komisijos iždo tarnyba įdiegė alternatyvią laikinai surinktų baudų tvarkymo sistemą, kuria konkrečiai siekiama sumažinti šios srities riziką. Komisijai priėmus sprendimą C(2009) 4264, nuo 2010 m. sausio 1 d. skirtos baudos dabar tvarkomos pagal šią naująją sistemą ir nebėra laikomos komerciniuose bankuose.

| — | Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

| — | Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos aktyviau, taip pat ir 2010 m. |
| --- | --- |

—

Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos aktyviau, taip pat ir 2010 m.

BUFI. Laikinai surinktos baudos

BUFI. Laikinai surinktos baudos

Investuojant laikinai surinktas baudas prisiimama kredito rizika – rizika, kad susitariančioji šalis nesugebės sumokėti visos sumos, sukakus apmokėjimo terminui. Didžiausia su rizika susijusi pozicija tenka Prancūzijai ir Vokietijai, kadangi šioms šalims tenka atitinkamai 69 % ir 25 % viso portfelio.

Didžiausios investavimo ribos, nustatytos etaloninėms šalims (šiuo metu Prancūzija ir Vokietija, kurių reitingas AAA/Aaa): iki 100 % portfelio. Kitiems patvirtintiems emitentams (būtinas minimalus reitingas Aa2 „Moody's“ arba lygiavertis) – iki 25 % portfelio.

7.3.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant valstybių garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu (MFP ir Euratomas) ir galiausiai ES biudžetu (MBP, jeigu kitų priemonių nepakanka, taip pat MFP ir Euratomas). 2010 m. galiojusiuose nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,23 % valstybių narių BNP atitinkanti BNP išteklių viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2010 m. faktiškai panaudota 1,12 %. Vadinasi, 2010 m. gruodžio 31 d. šiai garantijai padengti turima marža buvo 0,11 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos Sąjungos valstybėse. Tačiau kredito rizika sumažinama galimybe pasinaudoti ES biudžetu tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Pagrindinės šių paskolų gavėjos – Vengrija, Rumunija ir Latvija. Šioms valstybėms suteikta atitinkamai maždaug 42 %, 30 % ir 22 % visos paskolų sumos. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

7.3.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2010 m. gruodžio 31 d. visos investicijos (124 mln. EUR) atliktos su tokiomis sandorio šalimis (2009 m. – 153 mln. EUR). 2010 m. gruodžio 31 d. duomenimis, fondas investavo į penkias trumpalaikes finansines priemones, o visos tokios investicijos (69 mln. EUR) atliktos su sandorio šalimis, kurių minimalus reitingas buvo „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. Visi parduoti laikomo turto portfelio vertybiniai popieriai atitinka valdymo gaires.

7.3.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas bei valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. 68 % visos negrąžintų paskolų sumos yra užtikrinta valstybių narių arba lygiaverčių įstaigų (pvz., valstybinių institucijų) garantijomis. 11 % negrąžintų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo garantuota bankų. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

7.4.   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

7.4.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai yra lygus biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokoms būdingas tam tikras sezoniškumas. Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus, tam tikromis sąlygomis, iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius. Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

7.4.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). MFP ir Euratomo atveju Garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko sutelkti lėšas per ES biudžetą.

7.4.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Fondas turi laikyti minimalų 100 mln. EUR portfelį, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip 12 mėn. ir kuris turi būti investuojamas į pinigų priemones. 2010 m. gruodžio 31 d. šių investicijų suma buvo 192 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vertės turi sudaryti pinigų priemonės, fiksuotų palūkanų obligacijos, kurių likęs terminas – ne daugiau kaip vieneri metai, ir kintamų palūkanų obligacijos. 2010 m. gruodžio 31 d. šis santykis buvo 32 %.

7.4.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis.

8.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS

8.1.   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su ES susijusios šalys yra jos konsoliduoti subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai (žr. toliau). Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs atskleidimo reikalavimai. Konsoliduotų subjektų sąrašas pateiktas 10 pastaboje.

10

8.2.   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su Europos Komisijos aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

1 kategorija: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

4 kategorija: Audito Rūmų pirmininkas ir nariai

5 kategorija: institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai

Jų teisės į išmokas apibendrintos toliau, daugiau informacijos galima rasti
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L 187, 1967 8 8 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 202/2005 (L 33, 2005 2 5) ir L 268, 1977 10 20 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. balandžio 30 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1293/2004 (L 243, 2004 7 15). Daugiau informacijos taip pat pateikiama svetainėje Europa skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame dokumente, kuriame aprašomos visų ES pareigūnų teisės ir pareigos. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Europa

Finansinės išmokos aukščiausiojo rango vadovams

Finansinės išmokos aukščiausiojo rango vadovams

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis atlyginimas (per mėn.) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Šeimos pašalpos: |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Mokymosi pašalpa arba | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 500 – 810,74 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Taip |
| Pervedimai į valstybę narę: |
| Mokymosi pašalpa (4) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyg. (4) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyg. be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo išlaidos | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (5) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Pasirinktinai |
| Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitoma: |
| Bendrijos mokestis | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % |
| Atskaitymas pensijai | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 11,3 % |
| Asmenų skaičius 2010 12 31 | 3 | 7 | 91 | 27 | 89 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis atlyginimas (per mėn.)

Bazinis atlyginimas

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Išlaikomo vaiko pašalpa

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Ikimokyklinė pašalpa

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Mokymosi pašalpa arba

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Nėra duomenų

Nėra duomenų

500 – 810,74

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Taip

Pervedimai į valstybę narę:

Pervedimai į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (4)

4

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyg. (4)

4

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyg. be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (5)

5

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Pasirinktinai

Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitoma:

Atskaitoma:

Bendrijos mokestis

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus atlyginimo mokestis

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

Atskaitymas pensijai

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

11,3 %

Asmenų skaičius 2010 12 31

Asmenų skaičius 2010 12 31

3

3

7

7

91

91

27

27

89

89

9.   ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DATOS

Šių ataskaitų perdavimo dieną, be toliau pateiktos informacijos, Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių kitų reikšmingų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai atskleisti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pateikta informacija.

Mokėjimų balanso (MB) skolinimo operacijos

Mokėjimų balanso (MB) skolinimo operacijos

2011 m. kovo mėn. pagal mokėjimų balanso (MB) priemonę Rumunijai buvo vėl išmokėta 1,2 mlrd. EUR, kurių grąžinimo terminas – 2018 m. balandžio mėn., o 2011 m. birželio mėn. išmokėta paskutinė 150 mln. EUR suma. Be to, 2011 m. vasario mėn. Rumunija paprašė taikyti tolesnę prevencinės finansinės pagalbos programą pagal mokėjimų balanso priemonę, kad vėl paskatintų šalies ekonomikos augimą. 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė suteikti Rumunijai ne daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR ES MB prevencinę pagalbą (Tarybos sprendimas 2011/288/ES). Šiuo metu Rumunija neketina prašyti išmokėti lėšų pagal prevencinės finansinės pagalbos programą, kadangi jas išmokėti būtų paprašyta tik jeigu netikėtai smarkiai pablogėtų ekonominė ir (arba) finansinė padėtis dėl Rumunijos valdžios institucijų nekontroliuojamų veiksnių, dėl kurių susidarytų didelis finansavimo deficitas. Jeigu reikėtų panaudoti finansinę pagalbą, ji būtų teikiama kaip paskola, kurios ilgiausias terminas – septyneri metai. Toliau pateiktoje lentelėje parodytas metinių ataskaitų pateikimo dieną išmokėtų 13,4 mlrd. EUR grąžinimo grafikas.

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

2010 m. gegužės 11 d. Taryba patvirtino Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP), skirtą finansiniam Europos stabilumui išsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010). Priemonės pagrindas – Sutarties 122 straipsnio 2 dalis, ir ja suteikiama galimybė skirti finansinę pagalbą valstybei narei, patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Pagalba gali būti skiriama ES biudžetu garantuotos paskolos arba kredito linijos pavidalu. Jeigu priemonė būtų panaudota, Komisija ES vardu pasiskolintų lėšų kapitalo rinkose arba finansų įstaigose ir paskolintų šias lėšas pagalbą gaunančiai valstybei narei. 2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR bendra priemonės viršutinė riba, tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento 2 straipsnyje 2 dalyje, pagal kurią paskolų arba kredito linijų mokėtina suma neviršija galimos maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą.

2010 m. lapkričio 21 d. Airija paprašė finansinės pagalbos pagal pirmiau nurodytą reglamentą. 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/77/ES nuspręsta suteikti Airijai paskolą, kuri neviršija 22,5 mlrd. EUR ir kurios ilgiausias vidutinis terminas yra septyneri su puse metų. Paskola bus teikiama daugiausia 13 dalių. Pirmoji 5 mlrd. EUR dalinė pirmosios dalies išmoka Airijai išmokėta 2011 m. sausio 12 d., galutinis jos grąžinimo terminas – 2015 m. gruodžio mėn. Antroji 3,4 mlrd. EUR dalinė pirmosios dalies išmoka Airijai išmokėta 2011 m. kovo 24 d., galutinis jos grąžinimo terminas – 2018 m. balandžio mėn. Antroji 3 mlrd. EUR dalis išmokėta 2011 m. gegužės 31 d., jos grąžinimo terminas – 2021 m. birželio mėn.

2011 m. balandžio 7 d. Portugalija taip pat paprašė finansinės pagalbos pagal EFPSP, o 2011 m. gegužės 17 d. Taryba sutiko suteikti paskolą, kurios didžiausia suma – 26 mlrd. EUR (žr. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2011/344/ES) ir kurios ilgiausias vidutinis terminas – septyneri su puse metų. Paskola bus išmokėta per trejus metus, ji teikiama daugiausia 14 dalių. 2011 m. gegužės 31 d. išmokėta pirmoji 1,75 mlrd. EUR dalinė pirmosios dalies išmoka, kurios grąžinimo terminas – 2021 m. birželio mėn. 2011 m. birželio 1 d. išmokėta antroji 4,75 mlrd. EUR dalinė pirmosios dalies išmoka, kurios grąžinimo terminas – 2016 m. birželio mėn. Toliau pateiktoje lentelėje parodytas metinių ataskaitų patiekimo dieną išmokėtų 17,9 mlrd. EUR grąžinimo grafikas.

Kiti finansinės padėties stabilizavimo mechanizmai, neturintys poveikio ES sąskaitoms

Kiti finansinės padėties stabilizavimo mechanizmai, neturintys poveikio ES sąskaitoms

Verta pažymėti, kad (nors ši priemonė neturi poveikio nei ES sąskaitoms, nei ES biudžetui) euro zonos valstybės narės ir kitos dalyvaujančios valstybės narės sukūrė kitą finansinės pagalbos paketą – Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF). Fondas nustos veikti 2013 m. birželio mėn.

Pirmiau minėtos EFPSP paskolos Airijai ir Portugalijai suteiktos kartu su EFSF paskolomis, kurių bendra grynoji išmokėta suma – 17,7 mlrd. EUR Airijai ir 26 mlrd. EUR Portugalijai, ir kartu su Tarptautinio valiutos fondo parama, atitinkamai 19,5 mlrd. SST (maždaug 22,5 mlrd. EUR, remiantis susitarimo dieną galiojančia norma) ir 23,7 mlrd. SST (maždaug 26 mlrd. EUR), pagal išplėstinę fondo priemonę. Be to, Airijai taip pat suteiktos dvišalės paskolos: 3,3 mlrd. GBP (maždaug 3,8 mlrd. EUR) suteikė Jungtinė Karalystė, 600 mln. EUR – Švedija ir 400 mln. EUR – Danija.

2011 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė įdiegti naują nuolatinį krizių valdymo mechanizmą – Europos stabilumo mechanizmą (ESM). Jis pradės veikti 2013 m. viduryje ir pakeis Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF) ir Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP). Šis mechanizmas suteiks galimybę teikti finansinę pagalbą finansinių sunkumų patiriančioms euro zonos valstybėms narėms. Pagalba bus teikiama atsižvelgiant į griežtos ekonominės ir fiskalinės politikos koregavimo programos įgyvendinimą pagal galiojančius susitarimus. Šis mechanizmas turės juridinio asmens statusą ir bus finansuojamas tiesiogiai euro zonos valstybių narių, poveikio ES sąskaitoms nei ES biudžetui nebus.

Per metus grąžintinos paskolų sumos metinių ataskaitų pateikimo dieną

Per metus grąžintinos paskolų sumos metinių ataskaitų pateikimo dieną

| mlrd. EUR |
| --- |
| Paskola ir gavėjas | Dalis | 2011 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2021 m. | 2025 m. | Iš viso |
| MB |
| Vengrija | 1-a | 2,0 | | | | | | | | | |
| 2-a | | 2,0 | | | | | | | | |
| 3-ia | | | | 1,5 | | | | | | |
| Latvija | 1-a | | 1,0 | | | | | | | | |
| 2-a | | | 1,2 | | | | | | | |
| 3-ia | | | | | | | 0,5 | | | |
| 4-ta | | | | | | | | | 0,2 | |
| 5-ta | | | | | | | | | | |
| 6-ta | | | | | | | | | | |
| Rumunija | 1-a | | | 1,5 | | | | | | | |
| 2-a | | | | | | | 1,0 | | | |
| 3-ia | | | | | 1,15 | | | | | |
| 4-ta | | | | | | 1,2 | | | | |
| 5-ta | | | | | | 0,15 | | | | |
| Prevencinė pagalba | | | | | | | | | | |
| Iš viso MB | | 2,0 | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,2 | 13,4 |
| EFPSP |
| Airija | 1-a (T1) | | | 5,0 | | | | | | | |
| 1-a (T2) | | | | | | 3,4 | | | | |
| 2-a | | | | | | | | 3,0 | | |
| Portugalija | 1-a (T1) | | | | | | | | 1,75 | | |
| 1-a (T2) | | | | 4,75 | | | | | | |
| Iš viso EFPSP | | 0,0 | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 3,4 | 0,0 | 4,75 | 0,0 | 17,9 |
| Iš viso | | 2,0 | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 4,75 | 1,5 | 4,75 | 0,2 | 31,3 |

mlrd. EUR

Paskola ir gavėjas

Dalis

2011 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2021 m.

2025 m.

Iš viso

MB

MB

Vengrija

1-a

2,0

2-a

2,0

3-ia

1,5

Latvija

1-a

1,0

2-a

1,2

3-ia

0,5

4-ta

0,2

5-ta

6-ta

Rumunija

1-a

1,5

2-a

1,0

3-ia

1,15

4-ta

1,2

5-ta

0,15

Prevencinė pagalba

Iš viso MB

2,0

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,2

13,4

EFPSP

EFPSP

Airija

1-a (T1)

5,0

1-a (T2)

3,4

2-a

3,0

Portugalija

1-a (T1)

1,75

1-a (T2)

4,75

Iš viso EFPSP

0,0

0,0

5,0

4,75

0,0

3,4

0,0

4,75

0,0

17,9

Iš viso

2,0

3,0

7,7

6,25

1,15

4,75

1,5

4,75

0,2

31,3

10.   KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

1.   
  Institucijos ir patariamieji organai

Institucijos ir patariamieji organai

| | Regionų komitetas |
| --- | --- |

Regionų komitetas

| | Europos Sąjungos Taryba |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Taryba

| | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

| | Europos Komisija |
| --- | --- |

Europos Komisija

| | Europos Audito Rūmai |
| --- | --- |

Europos Audito Rūmai

| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| --- | --- |

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| | Europos ombudsmenas |
| --- | --- |

Europos ombudsmenas

| | Europos Parlamentas |
| --- | --- |

Europos Parlamentas

| | Europos Vadovų Taryba (6) |
| --- | --- |

Europos Vadovų Taryba (6)

6

2.   
  ES agentūros

ES agentūros

| | Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra |
| --- | --- |

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

| | Europos aviacijos saugos agentūra |
| --- | --- |

Europos aviacijos saugos agentūra

| | Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras |
| --- | --- |

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

| | Europos profesinio mokymo plėtros centras |
| --- | --- |

Europos profesinio mokymo plėtros centras

| | Europos aplinkos agentūra |
| --- | --- |

Europos aplinkos agentūra

| | Europos maisto saugos tarnyba |
| --- | --- |

Europos maisto saugos tarnyba

| | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas |
| --- | --- |

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

| | Europos jūrų saugumo agentūra |
| --- | --- |

Europos jūrų saugumo agentūra

| | Europos vaistų agentūra |
| --- | --- |

Europos vaistų agentūra

| | Europos cheminių medžiagų agentūra |
| --- | --- |

Europos cheminių medžiagų agentūra

| | Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) |
| --- | --- |

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

| | Eurojustas |
| --- | --- |

Eurojustas

| | Europos lyčių lygybės institutas (6) |
| --- | --- |

Europos lyčių lygybės institutas (6)

6

| | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra |
| --- | --- |

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

| | Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra |
| --- | --- |

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

| | Europos mokymo fondas |
| --- | --- |

Europos mokymo fondas

| | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos GNSS priežiūros institucija |
| --- | --- |

Europos GNSS priežiūros institucija

| | Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) |
| --- | --- |

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

| | Europos geležinkelio agentūra |
| --- | --- |

Europos geležinkelio agentūra

| | Bendrijos augalų veislių tarnyba |
| --- | --- |

Bendrijos augalų veislių tarnyba

| | Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra |
| --- | --- |

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

| | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras |
| --- | --- |

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

| | Europos policijos koledžas (CEPOL) |
| --- | --- |

Europos policijos koledžas (CEPOL)

| | Europos policijos biuras (EUROPOL) (6) |
| --- | --- |

Europos policijos biuras (EUROPOL) (6)

6

| | Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra |
| --- | --- |

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra

| | Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

| | Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

| | Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra |
| --- | --- |

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

| | Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

| | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

3.   
  Kiti kontroliuojami subjektai

Kiti kontroliuojami subjektai

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS

BENDROSIOS ĮMONĖS

| | Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija |
| --- | --- |

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija

| | Bendroji įmonė SESAR |
| --- | --- |

Bendroji įmonė SESAR

| | KEV bendroji įmonė (6) |
| --- | --- |

KEV bendroji įmonė (6)

6

| | Bendroji įmonė „Galileo“ |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Galileo“

| | Bendroji įmonė IMI |
| --- | --- |

Bendroji įmonė IMI

C.   ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

| | Europos investicijų fondas |
| --- | --- |

Europos investicijų fondas

| | Bendroji įmonė „Švarus dangus“ |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

| | Bendroji įmonė ARTEMIS |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ARTEMIS

| | Bendroji įmonė ENIAC (6) |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ENIAC (6)

6

11.   NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

Nors ES valdo toliau išvardytų subjektų turtą, jie neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtraukti į Europos Sąjungos ataskaitas.

11.1.   EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR) valstybėse ir Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) pagalbos priemonė. 1957 m. Romos sutartyje numatyta fondą įsteigti siekiant teikti techninę ir finansinę pagalbą, iš pradžių Afrikos šalims, su kuriomis kai kurias valstybes nares siejo istoriniai ryšiai.

EPF yra finansuojamas ne iš Europos Sąjungos biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama tarpvyriausybinėse derybose. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. 1964 m. sudarius pirmąją partnerystės konvenciją, EPF programavimo ciklai iš esmės atitinka partnerystės susitarimų / konvencijų ciklus.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19), kuriame numatytas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo ES finansinių ataskaitų. EPF metinių ataskaitų ir išteklių valdymo išorės kontrolę vykdo Audito Rūmai ir Parlamentas. Informaciniais tikslais pateikiamas 8, 9 ir 10-ojo EPF balansas ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2009 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS | 353 | 196 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS | 2 151 | 1 389 |
| Iš viso turto | 2 504 | 1 585 |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | (1 046) | (860) |
| Iš viso įsipareigojimų | (1 046) | (860) |
| Grynasis turtas | 1 458 | 725 |
| FONDAI IR REZERVAI |
| Pareikalautasis fondo kapitalas | 23 879 | 20 381 |
| Kiti rezervai | 2 252 | 2 252 |
| Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai | (21 908) | (18 814) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | (2 765) | (3 094) |
| Grynasis turtas | 1 458 | 725 |

Mln. EUR

2010 12 31

2009 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

353

196

TRUMPALAIKIS TURTAS

2 151

1 389

Iš viso turto

2 504

1 585

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

(1 046)

(860)

Iš viso įsipareigojimų

(1 046)

(860)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 458

1 458

725

725

FONDAI IR REZERVAI

Pareikalautasis fondo kapitalas

23 879

20 381

Kiti rezervai

2 252

2 252

Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai

(21 908)

(18 814)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(2 765)

(3 094)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 458

1 458

725

725

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2.009 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS | 140 | 49 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS | (3 000) | (3 192) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS | (2 860) | (3 143) |
| FINANSINĖ VEIKLA | 95 | 49 |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | (2 765) | (3 094) |

Mln. EUR

2010 m.

2.009 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

140

49

VEIKLOS IŠLAIDOS

(3 000)

(3 192)

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

(2 860)

(3 143)

FINANSINĖ VEIKLA

95

49

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(2 765)

(2 765)

(3 094)

(3 094)

11.2.   SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

Sveikatos draudimo sistema – tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių Europos Sąjungos įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistema finansuojama jos narių (darbuotojų) ir darbdavių (institucijų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindinė sistema, apimanti Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Florencijos Europos universiteto darbuotojus, Europos mokyklas ir už ES ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2010 m. gruodžio 31 d. sudarė 286 mln. EUR (2009 m. 297 mln. EUR).

11.3.   DALYVIŲ GARANTIJŲ FONDAS (DGF)

DALYVIŲ GARANTIJŲ FONDAS (DGF)

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF). Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. 2010 m. gruodžio 31 d. visas DGF turtas buvo 879 mln. EUR (2009 m. – 580 mln. EUR). DGF lėšos yra jo paties turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors fondo finansinį turtą valdo Komisija.

II   DALIS

Europos Sąjungos konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

Europos Sąjungos konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

TURINYS

Biudžeto vykdymo ataskaitos:

Biudžeto vykdymo ataskaitos:

| 1. | Biudžeto vykdymo rezultatas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita |
| --- | --- |

2.

Įplaukos:

Įplaukos:

| 3. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

3.

Išlaidos:

Išlaidos:

| 4. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

4.

| 5. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį |
| --- | --- |

11.

| 12. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal politikos sritį |
| --- | --- |

12.

| 13. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritį |
| --- | --- |

13.

Institucijos:

Institucijos:

| 14. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal instituciją |
| --- | --- |

14.

| 15. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal instituciją |
| --- | --- |

15.

Agentūros:

Agentūros:

| 16. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

16.

| 17. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūrą |
| --- | --- |

17.

| 18. | Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

18.

Biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos:

Biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos:

| 1. | Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto vykdymo ataskaitų paaiškinimas |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS
   (7)

KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS

7

ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1.   2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas

2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas

| Mln. EUR |
| --- |
| EUROPOS SĄJUNGA | 2010 m. | 2009 m. |
| Finansinių metų įplaukos | 127 795 | 117 626 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (121 213) | (116 579) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (2 797) | (1 759) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 741 | 2 791 |
| Valiutos kurso pokyčiai per metus | 23 | 185 |
| Biudžeto vykdymo rezultatas
   (8) | 4 549 | 2 264 |

Mln. EUR

EUROPOS SĄJUNGA

2010 m.

2009 m.

Finansinių metų įplaukos

127 795

127 795

117 626

117 626

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(121 213)

(121 213)

(116 579)

(116 579)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(2 797)

(2 797)

(1 759)

(1 759)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

741

741

2 791

2 791

Valiutos kurso pokyčiai per metus

23

23

185

185

Biudžeto vykdymo rezultatas
   (8)

Biudžeto vykdymo rezultatas

8

4 549

4 549

2 264

2 264

Europos Sąjungos biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

2.   Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita

Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita

Įplaukos

Įplaukos

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Skirtumas Galutinės-Faktinės | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 – 4 | 6=4/2 | 7=3 – 4 |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Skirtumas Galutinės-Faktinės

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

1

2

3

4

5=2 – 4

6=4/2

7=3 – 4

1.

Nuosavi ištekliai

121 507

119 270

119 950

119 869

– 599

100,50 %

81

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

2 254

1 624

1 460

794

64,79 %

164

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 178

1 180

1 129

1 123

58

95,12 %

7

| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos |
| --- | --- |

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

69

69

407

388

– 319

563,54 %

19

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

30

30

3 781

3 512

–3 482

11 707,30 %

269

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

123

15 301

1 408

–1 285

1 144,36 %

13 893

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

122

0

0

0

122

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

47

36

–6

119,95 %

10

Iš viso

122 937

122 956

142 362

127 795

–4 839

103,94 %

14 566

Išlaidos pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Išlaidos pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (9) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės-Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (9)

9

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės-Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

1.

Tvarus augimas

47 727

52 103

48 828

3 275

93,71 %

1 905

1 370

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

58 136

59 630

56 647

2 983

95,00 %

2 382

601

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 398

1 617

1 373

244

84,93 %

199

44

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

7 788

8 101

7 487

615

92,41 %

114

501

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 889

9 076

7 896

1 180

87,00 %

957

223

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

0

0

0

0

0,00 %

0

0

Iš viso

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

Pagal politikos sritį

Pagal politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (10) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės - Faktinės | % | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (10)

10

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės - Faktinės

%

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

406

401

289

112

72,11 %

67

44

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

638

771

658

113

85,35 %

99

14

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

91

104

92

12

88,79 %

10

2

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

8 572

8 543

7 481

1 062

87,57 %

43

1 019

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57 077

58 421

55 611

2 810

95,19 %

2 325

485

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

3 262

3 369

2 859

510

84,85 %

187

323

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

371

438

358

80

81,79 %

24

56

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

4 138

5 369

4 507

863

83,93 %

848

14

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 597

1 986

1 786

200

89,94 %

197

3

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

392

789

438

351

55,51 %

344

7

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

819

827

656

172

79,23 %

39

133

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

73

80

71

9

88,66 %

7

2

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

28 768

30 709

30 623

87

99,72 %

79

8

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

107

136

126

10

92,53 %

9

1

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 443

1 783

1 572

211

88,16 %

205

6

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

210

231

206

25

89,24 %

14

11

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

542

664

590

74

88,84 %

45

30

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

798

840

745

95

88,70 %

71

24

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 658

3 867

3 683

185

95,23 %

84

101

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

82

90

77

13

85,06 %

6

7

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 608

1 819

1 708

111

93,90 %

55

56

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 204

1 152

1 130

22

98,06 %

16

6

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

820

978

971

7

99,30 %

6

1

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

73

82

73

10

88,34 %

7

3

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

188

215

189

26

87,95 %

22

4

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 013

1 239

1 044

195

84,24 %

177

19

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

68

77

65

12

83,82 %

11

1

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

12

11

2

86,62 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

120

148

126

22

84,99 %

17

6

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 214

1 210

1 205

4

99,63 %

0

4

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

389

486

427

60

87,75 %

57

3

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

249

193

0

193

0,00 %

0

193

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

2 937

3 496

2 857

639

81,72 %

484

155

Iš viso

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

3.   2010 m. biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė

2010 m. biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1.

Nuosavi ištekliai

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 178

1 180

1 122

7

1 129

1 116

7

1 123

95,12 %

7

| 5. | Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų |
| --- | --- |

5.

Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų

69

69

305

102

407

290

98

388

563,54 %

19

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

30

30

3 507

275

3 781

3 360

153

3 512

11 707,30 %

269

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

123

3 460

11 841

15 301

621

786

1 408

1 144,36 %

13 893

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

47

76

122

0

0

0

122

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

28

19

47

24

13

36

119,95 %

10

Iš viso

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

1 antraštinės dalies išskaidymas.   Nuosavi ištekliai

1 antraštinės dalies išskaidymas.

Nuosavi ištekliai

| Skirsnis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 11. | Cukraus mokesčiai |

Skirsnis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

11.

Cukraus mokesčiai

123

123

146

0

146

146

0

146

118,00 %

0

| 12. | Muitai |
| --- | --- |

12.

Muitai

14 080

15 596

15 507

89

15 595

15 491

22

15 514

99,47 %

81

| 13. | PVM |
| --- | --- |

13.

PVM

13 951

13 277

13 393

0

13 393

13 393

0

13 393

100,87 %

0

| 14. | BNP |
| --- | --- |

14.

BNP

93 353

90 273

90 948

0

90 948

90 948

0

90 948

100,75 %

0

| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija |
| --- | --- |

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

– 128

0

– 128

– 128

0

—128

—

0

| 16. | Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas |
| --- | --- |

16.

Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas

0

0

–3

0

–3

–3

0

–3

—

0

Iš viso

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

3 antraštinės dalies išskaidymas.   Perteklius, likučiai ir patikslinimai

3 antraštinės dalies išskaidymas.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

| Skirsnis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius |

Skirsnis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

0

2 254

2 254

0

2 254

2 254

0

2 254

100,00 %

0

| 31. | PVM likučiai |
| --- | --- |

31.

PVM likučiai

0

0

– 880

0

– 880

– 917

0

– 917

—

37

| 32. | BNP likučiai |
| --- | --- |

32.

BNP likučiai

0

0

241

0

241

113

0

113

—

128

| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje |
| --- | --- |

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

–4

0

–4

–4

0

–4

—

0

| 35. | Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai patikslinimas |
| --- | --- |

35.

Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai patikslinimas

0

0

9

0

9

9

0

9

—

0

| 37. | Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai tarpinis apskaičiavimas |
| --- | --- |

37.

Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai tarpinis apskaičiavimas

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Iš viso

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

4.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (perkėlimai ir TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (perkėlimai ir TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 1 | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(perkėlimai ir TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(perkėlimai ir TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

1

Tvarus augimas

64 249

0

65

1 929

1 994

66 243

47 727

1 074

932

2 370

3 302

52 103

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

59 499

0

253

2 560

2 813

62 312

58 136

–1 116

62

2 549

2 611

59 630

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 674

80

0

151

151

1 906

1 398

42

8

169

177

1 617

| 4 | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto veikėja

8 141

0

0

277

277

8 418

7 788

1

90

222

313

8 101

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

7 889

19

11

473

484

8 392

7 889

19

682

486

1 168

9 076

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Iš viso

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

5.   Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 1 | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

1

Tvarus augimas

66 243

63 590

65

799

64 453

97,30 %

1 130

182

1 312

1,98 %

477

0

1

478

0,72 %

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

62 312

59 406

253

592

60 251

96,69 %

1 968

2

1 970

3,16 %

91

0

0

91

0,15 %

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 906

1 717

0

78

1 795

94,20 %

73

24

97

5,11 %

13

0

0

13

0,69 %

| 4 | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto veikėja

8 418

8 083

0

164

8 247

97,97 %

113

42

154

1,83 %

16

0

0

17

0,20 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

8 392

7 758

10

229

7 997

95,30 %

244

9

254

3,02 %

140

1

0

141

1,68 %

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

6.   Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji
  mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 1 | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji

mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

1

Tvarus augimas

52 103

47 811

282

735

48 828

93,71 %

125

156

1 624

1 905

3,66 %

709

651

10

1 370

2,63 %

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

59 630

56 014

47

587

56 647

95,00 %

46

373

1 963

2 382

3,99 %

586

15

0

601

1,01 %

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 617

1 299

6

67

1 373

84,93 %

8

90

101

199

12,33 %

42

2

0

44

2,74 %

| 4 | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto veikėja

8 101

7 259

81

147

7 487

92,41 %

36

2

76

114

1,41 %

491

9

0

501

6,18 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

9 076

7 088

602

205

7 896

87,00 %

666

10

281

957

10,54 %

144

80

0

223

2,46 %

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

7.   Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1 | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1

Tvarus augimas

136 903

–2 058

–43 678

91 167

64 453

–5 150

–3

59 300

150 467

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

19 541

– 181

–10 280

9 079

60 251

–46 367

0

13 883

22 963

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 662

– 173

– 452

1 037

1 795

– 921

0

874

1 911

| 4 | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto veikėja

18 462

– 890

–5 231

12 340

8 247

–2 255

0

5 992

18 332

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

704

–83

– 607

15

7 997

–7 289

–1

708

723

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Iš viso

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

8.   Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | < 2004 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Iš viso |
| 1 | Tvarus augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

< 2004 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Iš viso

1

Tvarus augimas

781

617

1 461

13 421

2 879

23 288

48 719

59 300

150 467

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

44

13

47

1 517

138

688

6 633

13 883

22 963

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

13

12

23

42

151

218

577

874

1 911

| 4 | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto veikėja

786

412

584

1 474

1 727

3 164

4 193

5 992

18 332

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

0

0

0

0

0

0

14

708

723

Iš viso

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

9.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritį

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (Perkėlimas / TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (Perkėlimas / TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(Perkėlimas / TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(Perkėlimas / TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

449

–6

0

13

13

455

406

–29

6

18

24

401

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

795

0

0

112

112

907

638

–7

13

126

140

771

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

91

0

0

4

4

95

91

0

8

4

12

104

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 274

85

40

16

56

11 414

8 572

– 790

748

14

762

8 543

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 081

–2

252

2 548

2 800

60 879

57 077

–1 229

26

2 548

2 573

58 421

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

4 950

3

0

136

136

5 089

3 262

– 152

92

167

259

3 369

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

471

–1

0

24

24

494

371

26

24

18

42

438

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 142

0

0

770

770

5 912

4 138

28

38

1 165

1 203

5 369

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 628

0

0

189

189

1 817

1 597

96

14

279

293

1 986

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

383

0

4

460

464

847

392

–11

35

374

409

789

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 001

1

1

3

3

1 005

819

–9

15

3

17

827

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

74

1

0

3

3

78

73

–2

6

3

9

80

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

38 897

99

21

4

25

39 020

28 768

1 925

13

4

17

30 709

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

135

0

0

4

4

139

107

18

7

4

11

136

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 500

0

0

317

317

1 817

1 443

–3

14

329

343

1 783

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

218

2

0

4

4

223

210

3

15

4

18

231

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

677

1

0

26

26

703

542

73

28

21

50

664

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 066

1

0

61

61

1 128

798

–23

7

58

65

840

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 264

65

0

121

121

4 450

3 658

67

50

92

142

3 867

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

79

–1

0

3

3

81

82

–1

6

3

9

90

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 647

–49

0

139

139

1 737

1 608

57

41

114

154

1 819

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 022

–6

1

18

19

1 035

1 204

–79

9

19

28

1 152

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

820

245

0

5

5

1 070

820

107

46

4

50

978

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

78

0

0

0

0

78

73

2

7

0

7

82

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

188

2

0

9

9

199

188

2

16

9

25

215

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 014

2

0

96

96

1 111

1 013

4

123

99

222

1 239

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

68

–7

0

6

6

67

68

–7

10

6

16

77

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

141

–5

0

17

17

153

120

4

7

17

24

148

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 214

–4

0

0

0

1 210

1 214

–4

0

0

0

1 210

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

389

0

0

72

72

462

389

0

24

72

97

486

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

749

– 334

0

0

0

415

249

–56

0

0

0

193

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

2 937

9

10

213

223

3 170

2 937

9

325

224

549

3 496

Iš viso

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

10.   Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

455

440

0

11

451

99,07 %

1

0

1

0,32 %

3

0

0

3

0,60 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

907

785

0

60

845

93,14 %

52

0

52

5,68 %

10

0

0

11

1,18 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

95

90

0

2

92

96,87 %

2

0

2

2,15 %

1

0

0

1

0,98 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 414

11 329

40

9

11 378

99,69 %

7

19

26

0,23 %

10

0

0

10

0,09 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

60 879

58 048

252

580

58 880

96,72 %

1 967

0

1 967

3,23 %

31

0

0

31

0,05 %

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

5 089

4 797

0

67

4 864

95,57 %

69

146

215

4,23 %

10

0

0

10

0,20 %

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

494

447

0

11

459

92,78 %

13

0

13

2,60 %

23

0

0

23

4,62 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 912

5 141

0

404

5 545

93,79 %

366

0

366

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 817

1 624

0

68

1 692

93,12 %

121

0

121

6,66 %

4

0

0

4

0,22 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

847

383

4

75

462

54,49 %

385

0

385

45,46 %

0

0

0

0

0,04 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 005

975

1

2

977

97,20 %

1

2

3

0,31 %

25

0

0

25

2,48 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

78

75

0

2

76

98,23 %

1

0

1

1,64 %

0

0

0

0

0,13 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

39 020

38 958

21

2

38 981

99,90 %

2

21

23

0,06 %

16

0

0

16

0,04 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

139

131

0

2

133

95,51 %

2

0

2

1,15 %

5

0

0

5

3,34 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 817

1 497

0

144

1 641

90,33 %

173

0

173

9,52 %

3

0

0

3

0,15 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

223

216

0

2

217

97,52 %

2

0

2

0,83 %

4

0

0

4

1,65 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

703

659

0

17

676

96,10 %

9

0

9

1,24 %

19

0

0

19

2,66 %

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 128

1 038

0

32

1 070

94,84 %

29

24

53

4,71 %

5

0

0

5

0,45 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 450

4 293

0

66

4 359

97,96 %

55

31

86

1,93 %

5

0

0

5

0,11 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

81

77

0

1

78

97,05 %

1

0

1

1,57 %

1

0

0

1

1,37 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 737

1 591

0

96

1 686

97,07 %

44

6

49

2,83 %

2

0

0

2

0,10 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 035

1 014

1

8

1 023

98,87 %

10

0

10

0,98 %

2

0

0

2

0,16 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

1 070

1 055

0

3

1 058

98,90 %

2

0

2

0,20 %

10

0

0

10

0,90 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

78

77

0

0

77

98,77 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

1,21 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

199

189

0

4

193

97,10 %

4

0

4

2,21 %

1

0

0

1

0,69 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 111

1 013

0

58

1 070

96,32 %

38

0

38

3,44 %

3

0

0

3

0,24 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

67

61

0

3

63

94,71 %

3

0

3

4,02 %

1

0

0

1

1,27 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

11

0

0

11

96,29 %

0

0

0

2,55 %

0

0

0

0

1,16 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

153

130

0

9

139

90,74 %

8

0

8

5,10 %

6

0

0

6

4,16 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

462

388

0

44

431

93,39 %

29

0

29

6,24 %

2

0

0

2

0,37 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

415

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

415

0

0

415

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 170

2 821

9

81

2 911

91,83 %

133

9

142

4,47 %

117

1

0

117

3,70 %

Iš viso

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

11.   Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

401

282

5

2

289

72,11 %

5

48

14

67

16,82 %

41

0

3

44

11,07 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

771

594

11

53

658

85,35 %

14

12

73

99

12,81 %

11

3

1

14

1,84 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

104

83

7

2

92

88,79 %

7

0

2

10

9,46 %

1

1

0

2

1,74 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

8 543

7 353

121

7

7 481

87,57 %

18

19

6

43

0,51 %

392

627

0

1 019

11,93 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 421

55 009

22

580

55 611

95,19 %

25

332

1 968

2 325

3,98 %

482

3

0

485

0,83 %

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

3 369

2 710

88

62

2 859

84,85 %

17

70

100

187

5,56 %

313

4

6

323

9,59 %

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

438

329

19

10

358

81,79 %

16

0

7

24

5,44 %

51

4

0

56

12,78 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 369

4 136

25

345

4 507

83,93 %

29

0

819

848

15,80 %

1

13

0

14

0,27 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 986

1 675

13

98

1 786

89,94 %

16

0

181

197

9,91 %

2

1

0

3

0,15 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

789

338

31

69

438

55,51 %

39

0

305

344

43,58 %

3

4

0

7

0,91 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

827

652

2

1

656

79,23 %

3

35

1

39

4,74 %

121

12

0

133

16,03 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

80

64

5

1

71

88,66 %

6

0

1

7

8,81 %

1

1

0

2

2,53 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

30 709

30 611

11

2

30 623

99,72 %

10

67

2

79

0,26 %

5

2

0

8

0,03 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

136

117

6

2

126

92,53 %

7

1

2

9

6,98 %

0

1

0

1

0,49 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 783

1 416

13

143

1 572

88,16 %

15

5

186

205

11,51 %

4

2

0

6

0,33 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

231

192

12

2

206

89,24 %

12

0

2

14

6,09 %

8

3

0

11

4,67 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

664

552

27

11

590

88,84 %

29

6

10

45

6,70 %

28

1

0

30

4,45 %

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

840

721

6

18

745

88,70 %

8

23

41

71

8,48 %

23

1

0

24

2,82 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 867

3 589

42

52

3 683

95,23 %

42

2

40

84

2,16 %

93

8

0

101

2,61 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

90

70

5

1

77

85,06 %

5

0

1

6

7,01 %

6

1

0

7

7,92 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 819

1 585

35

88

1 708

93,90 %

29

0

26

55

3,03 %

50

5

0

56

3,07 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 152

1 113

8

10

1 130

98,06 %

7

0

9

16

1,39 %

5

2

0

6

0,55 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

978

922

45

4

971

99,30 %

5

0

1

6

0,61 %

1

0

0

1

0,09 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

82

67

5

0

73

88,34 %

7

0

0

7

8,55 %

1

1

0

3

3,11 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

215

171

14

4

189

87,95 %

16

1

5

22

10,39 %

2

2

0

4

1,66 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 239

889

110

44

1 044

84,24 %

122

1

54

177

14,27 %

6

13

0

19

1,50 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

77

52

10

3

65

83,82 %

8

0

3

11

14,49 %

1

0

0

1

1,69 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

10

1

0

11

86,62 %

1

0

0

1

11,77 %

0

0

0

0

1,61 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

113

6

7

126

84,99 %

6

0

10

17

11,21 %

5

1

0

6

3,79 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

486

362

23

41

427

87,75 %

25

0

31

57

11,65 %

2

1

0

3

0,60 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

193

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

193

0

0

193

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 496

2 490

286

80

2 857

81,72 %

331

9

144

484

13,85 %

117

38

0

155

4,43 %

Iš viso

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

12.   Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal politikos sritį

Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

424

–5

–74

344

451

– 215

0

236

581

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

768

–20

– 301

447

845

– 357

0

488

935

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

9

–2

–7

0

92

–85

0

8

8

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

26 278

–1 501

–7 071

17 706

11 378

– 410

–1

10 967

28 673

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

17 155

– 227

–9 400

7 528

58 880

–46 211

0

12 669

20 197

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

6 713

–99

–2 180

4 435

4 864

– 679

0

4 184

8 619

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

750

–29

– 225

496

459

– 133

0

325

821

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

8 407

– 200

–3 019

5 188

5 545

–1 488

0

4 057

9 245

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2 411

–65

–1 031

1 315

1 692

– 755

0

937

2 252

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

158

–17

–90

51

462

– 348

–1

112

163

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 620

–64

– 428

1 128

977

– 227

0

750

1 877

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

15

–1

–12

2

76

–59

0

17

20

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

93 232

– 114

–30 104

63 013

38 981

– 518

0

38 462

101 475

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

83

–14

–53

15

133

–72

0

60

76

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

591

–50

– 283

258

1 641

–1 288

0

353

610

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

91

–9

–65

18

217

– 141

0

76

94

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

706

–68

– 337

300

676

– 253

0

423

723

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 049

–92

– 220

737

1 070

– 525

0

545

1 282

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

9 034

– 327

–2 398

6 309

4 359

–1 285

0

3 074

9 383

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

19

–1

–12

6

78

–65

0

13

19

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

3 391

–95

–1 131

2 166

1 686

– 577

0

1 109

3 275

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

3 173

– 300

– 939

1 934

1 023

– 191

0

832

2 766

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

513

–19

– 334

160

1 058

– 637

0

421

581

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

32

–4

–18

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

18

–2

–16

1

193

– 173

0

20

20

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

168

–15

– 143

11

1 070

– 901

0

169

179

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

10

0

–10

0

63

–55

0

8

8

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

1

0

–1

0

11

–10

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

–6

–46

49

139

–79

0

59

108

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

1 205

–1 205

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

24

–1

–23

0

431

– 403

0

28

28

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

328

–38

– 278

11

2 911

–2 579

0

332

344

Iš viso

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

13.   Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritį

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritį

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | <2004 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

<2004 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

0

0

13

63

32

40

196

236

581

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

16

3

13

17

57

112

229

488

935

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

137

26

350

2 616

701

4 288

9 590

10 967

28 673

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

4

2

4

1 199

0

494

5 825

12 669

20 197

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

62

61

105

175

381

797

2 854

4 184

8 619

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

4

7

24

40

101

138

183

325

821

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

183

117

213

423

792

1 369

2 091

4 057

9 245

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

12

8

42

73

179

337

664

937

2 252

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

0

0

1

7

4

14

26

112

163

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

36

4

19

282

23

130

634

750

1 877

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

0

0

2

17

20

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

522

553

884

10 452

729

16 566

33 307

38 462

101 475

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

0

0

0

2

13

60

76

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

12

3

10

28

27

57

121

353

610

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

0

0

0

0

0

1

17

76

94

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

4

7

4

17

29

74

164

423

723

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

0

1

12

13

98

167

446

545

1 282

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

450

187

215

636

1 074

1 588

2 158

3 074

9 383

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

0

0

0

0

1

1

4

13

19

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

126

46

133

203

262

523

873

1 109

3 275

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

52

28

72

208

392

623

559

832

2 766

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

2

0

0

0

7

27

124

421

581

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

0

0

0

0

2

3

5

22

32

| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

0

20

20

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

0

2

7

169

179

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

2

4

5

6

31

59

108

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

0

28

28

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

11

332

344

Iš viso

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

14.   Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal instituciją

Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal instituciją

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 129 | 130 | 158 | 109 | 267 | 154 | 89 | 243 | 186,52 % | 24 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 54 | 54 | 94 | 7 | 101 | 87 | 6 | 93 | 172,12 % | 8 |
| Komisija | 122 675 | 122 692 | 129 603 | 12 291 | 141 894 | 126 376 | 983 | 127 359 | 103,80 % | 14 534 |
| Teisingumo Teismas | 40 | 40 | 44 | 0 | 44 | 44 | 0 | 44 | 110,33 % | 0 |
| Audito Rūmai | 20 | 20 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 94,72 % | 0 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 10 | 10 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | 147,07 % | 0 |
| Regionų komitetas | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 294,94 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 96,40 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 68,01 % | 0 |
| Iš viso | 122 937 | 122 956 | 129 955 | 12 407 | 142 362 | 126 717 | 1 078 | 127 795 | 103,94 % | 14 566 |

Mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

129

130

158

109

267

154

89

243

186,52 %

24

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

54

54

94

7

101

87

6

93

172,12 %

8

Komisija

122 675

122 692

129 603

12 291

141 894

126 376

983

127 359

103,80 %

14 534

Teisingumo Teismas

40

40

44

0

44

44

0

44

110,33 %

0

Audito Rūmai

20

20

19

0

19

19

0

19

94,72 %

0

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

10

10

15

0

15

15

0

15

147,07 %

0

Regionų komitetas

7

7

20

0

20

20

0

20

294,94 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

96,40 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

0

1

1

0

1

68,01 %

0

Iš viso

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

15.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal instituciją

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal instituciją

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| Europos Parlamentas | 1 752 | 1 552 | 9 | 24 | 1 586 | 90,50 % | 101 | 9 | 111 | 6,31 % | 55 | 1 | 0 | 56 | 3,19 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 703 | 593 | 0 | 41 | 634 | 90,08 % | 29 | 0 | 29 | 4,14 % | 41 | 0 | 0 | 41 | 5,79 % |
| Komisija | 144 100 | 137 733 | 319 | 1 780 | 139 833 | 97,04 % | 3 395 | 250 | 3 645 | 2,53 % | 621 | 0 | 1 | 622 | 0,43 % |
| Teisingumo Teismas | 331 | 324 | 0 | 1 | 325 | 97,89 % | 1 | 0 | 1 | 0,44 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 1,66 % |
| Audito Rūmai | 149 | 138 | 0 | 0 | 138 | 93,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,26 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,72 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 127 | 121 | 0 | 4 | 125 | 98,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,14 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,87 % |
| Regionų komitetas | 91 | 79 | 0 | 11 | 90 | 99,39 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,59 % |
| Ombudsmenas | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 89,65 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,35 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 7 | 6 | 0 | 0 | 6 | 82,73 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,27 % |
| Iš viso | 147 270 | 140 554 | 328 | 1 861 | 142 744 | 96,93 % | 3 528 | 259 | 3 787 | 2,57 % | 738 | 1 | 1 | 740 | 0,50 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

Europos Parlamentas

1 752

1 552

9

24

1 586

90,50 %

101

9

111

6,31 %

55

1

0

56

3,19 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

703

593

0

41

634

90,08 %

29

0

29

4,14 %

41

0

0

41

5,79 %

Komisija

144 100

137 733

319

1 780

139 833

97,04 %

3 395

250

3 645

2,53 %

621

0

1

622

0,43 %

Teisingumo Teismas

331

324

0

1

325

97,89 %

1

0

1

0,44 %

6

0

0

6

1,66 %

Audito Rūmai

149

138

0

0

138

93,02 %

0

0

0

0,26 %

10

0

0

10

6,72 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

127

121

0

4

125

98,00 %

0

0

0

0,14 %

2

0

0

2

1,87 %

Regionų komitetas

91

79

0

11

90

99,39 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

0,59 %

Ombudsmenas

9

8

0

0

8

89,65 %

0

0

0

1

0

0

1

10,35 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

7

6

0

0

6

82,73 %

0

0

0

1

0

0

1

17,27 %

Iš viso

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2011 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos
  (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Europos Parlamentas | 1 938 | 1 321 | 165 | 20 | 1 507 | 77,74 % | 231 | 9 | 111 | 351 | 18,10 % | 55 | 25 | 0 | 81 | 4,16 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 748 | 543 | 34 | 43 | 620 | 82,89 % | 50 | 0 | 31 | 81 | 10,76 % | 41 | 7 | 0 | 48 | 6,35 % |
| Komisija | 127 031 | 116 982 | 732 | 1 661 | 119 374 | 93,97 % | 550 | 622 | 3 901 | 5 073 | 3,99 % | 1 855 | 718 | 11 | 2 584 | 2,03 % |
| Teisingumo Teismas | 350 | 307 | 15 | 1 | 323 | 92,40 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 5,24 % | 6 | 3 | 0 | 8 | 2,36 % |
| Audito Rūmai | 210 | 122 | 60 | 0 | 182 | 86,90 % | 16 | 0 | 0 | 17 | 7,94 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 5,15 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 134 | 112 | 5 | 4 | 121 | 90,36 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,95 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,68 % |
| Regionų komitetas | 97 | 73 | 5 | 12 | 89 | 92,03 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 6,91 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,06 % |
| Ombudsmenas | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,26 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 5,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,50 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 61,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 16,79 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 22,10 % |
| Iš viso | 130 527 | 119 472 | 1 018 | 1 741 | 122 231 | 93,64 % | 881 | 631 | 4 045 | 5 557 | 4,26 % | 1 972 | 756 | 11 | 2 739 | 2,10 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2011 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

(ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Europos Parlamentas

1 938

1 321

165

20

1 507

77,74 %

231

9

111

351

18,10 %

55

25

0

81

4,16 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

748

543

34

43

620

82,89 %

50

0

31

81

10,76 %

41

7

0

48

6,35 %

Komisija

127 031

116 982

732

1 661

119 374

93,97 %

550

622

3 901

5 073

3,99 %

1 855

718

11

2 584

2,03 %

Teisingumo Teismas

350

307

15

1

323

92,40 %

17

0

1

18

5,24 %

6

3

0

8

2,36 %

Audito Rūmai

210

122

60

0

182

86,90 %

16

0

0

17

7,94 %

10

1

0

11

5,15 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

134

112

5

4

121

90,36 %

8

0

1

9

6,95 %

2

1

0

4

2,68 %

Regionų komitetas

97

73

5

12

89

92,03 %

7

0

0

7

6,91 %

1

0

0

1

1,06 %

Ombudsmenas

10

8

1

0

8

84,26 %

1

0

0

1

5,23 %

1

0

0

1

10,50 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

8

4

1

0

5

61,11 %

1

0

0

1

16,79 %

1

1

0

2

22,10 %

Iš viso

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

16.   Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos

Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Finansuojama Komisijos politikos sritis |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 137 | 109 | 106 | 4 | 06 |
| „Frontex“ | 93 | 84 | 84 | 0 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 18 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 8 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 75 | 386 | 386 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 58 | 48 | 49 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europos aplinkos agentūra | 51 | 46 | 46 | 0 | 07 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 11 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 73 | 74 | 74 | 0 | 17 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 6 | 6 | 6 | 0 | 04 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 9 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 242 | 273 | 236 | 37 | 08 |
| Eurojustas | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 51 | 45 | 45 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 174 | 179 | 179 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 208 | 221 | 209 | 12 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 20 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Europos geležinkelių agentūra | 24 | 24 | 24 | 0 | 06 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 56 | 59 | 51 | 8 | 31 |
| Europos mokymo fondas | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 49 | 49 | 49 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 29 | 29 | 29 | 0 | 08 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 34 | 36 | 34 | 3 | 08 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Iš viso | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 | |

Mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Finansuojama Komisijos politikos sritis

Europos aviacijos saugos agentūra

137

109

106

4

06

„Frontex“

93

84

84

0

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

18

19

19

0

15

Europos policijos koledžas

8

8

8

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

75

386

386

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

58

48

49

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

16

0

18

Europos aplinkos agentūra

51

46

46

0

07

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

11

10

10

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

73

74

74

0

17

Europos lyčių lygybės institutas

6

6

6

0

04

Europos GNSS priežiūros institucija

9

16

16

0

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

242

273

236

37

08

Eurojustas

32

32

32

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

51

45

45

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

174

179

179

0

12

Europos vaistų agentūra

208

221

209

12

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

20

22

22

0

18

Europos geležinkelių agentūra

24

24

24

0

06

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

14

14

0

04

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

56

59

51

8

31

Europos mokymo fondas

20

19

19

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

12

12

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

21

21

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

49

49

49

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

16

16

16

0

06

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

29

29

29

0

08

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

34

36

34

3

08

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

7

7

7

0

17

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

10

0

06

Iš viso

1 677

1 993

1 929

64

| Mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 1 061 | 1 040 | 1 037 | 3 |
| Pajamos iš mokesčių | 443 | 765 | 751 | 14 |
| Kitos pajamos | 173 | 188 | 141 | 47 |
| Iš viso | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 |

Mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

1 061

1 040

1 037

3

Pajamos iš mokesčių

443

765

751

14

Kitos pajamos

173

188

141

47

Iš viso

1 677

1 993

1 929

64

17.   Agentūros. įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūrą

Agentūros. įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūrą

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavi-mai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2011 m. | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2011 m. |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 144 | 122 | 22 | 157 | 108 | 48 |
| „Frontex“ | 95 | 89 | 3 | 118 | 82 | 27 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 21 | 19 | 2 | 21 | 17 | 3 |
| Europos policijos koledžas | 12 | 10 | 2 | 13 | 8 | 3 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 75 | 71 | 0 | 96 | 77 | 12 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 58 | 56 | 0 | 76 | 56 | 16 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Europos aplinkos agentūra | 52 | 44 | 8 | 58 | 44 | 13 |
| Europos policijos biuras | 93 | 91 | 0 | 93 | 68 | 22 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 76 | 74 | 0 | 84 | 71 | 11 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 6 | 4 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 74 | 67 | 7 | 63 | 45 | 18 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 551 | 550 | 1 | 302 | 192 | 56 |
| Eurojustas | 34 | 31 | 3 | 38 | 28 | 9 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 55 | 53 | 0 | 53 | 46 | 1 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 366 | 158 | 0 | 396 | 150 | 35 |
| Europos vaistų agentūra | 210 | 201 | 0 | 248 | 196 | 45 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 20 | 20 | 0 | 27 | 19 | 8 |
| Europos geležinkelių agentūra | 24 | 24 | 0 | 29 | 23 | 5 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 16 | 15 | 0 | 20 | 15 | 4 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 56 | 43 | 0 | 60 | 43 | 4 |
| Europos mokymo fondas | 19 | 19 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 12 | 0 | 14 | 11 | 0 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 22 | 21 | 0 | 27 | 22 | 4 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 49 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 16 | 15 | 0 | 17 | 15 | 2 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 29 | 29 | 0 | 32 | 30 | 2 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 3 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Iš viso | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

Mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavi-mai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2011 m.

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2011 m.

Europos aviacijos saugos agentūra

144

122

22

157

108

48

„Frontex“

95

89

3

118

82

27

Europos profesinio mokymo plėtros centras

21

19

2

21

17

3

Europos policijos koledžas

12

10

2

13

8

3

Europos cheminių medžiagų agentūra

75

71

0

96

77

12

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

58

56

0

76

56

16

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

0

17

15

1

Europos aplinkos agentūra

52

44

8

58

44

13

Europos policijos biuras

93

91

0

93

68

22

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

10

10

0

11

10

1

Europos maisto saugos tarnyba

76

74

0

84

71

11

Europos lyčių lygybės institutas

6

4

0

6

2

2

Europos GNSS priežiūros institucija

74

67

7

63

45

18

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

551

550

1

302

192

56

Eurojustas

34

31

3

38

28

9

Europos jūrų saugumo agentūra

55

53

0

53

46

1

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

366

158

0

396

150

35

Europos vaistų agentūra

210

201

0

248

196

45

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

10

8

2

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

20

20

0

27

19

8

Europos geležinkelių agentūra

24

24

0

29

23

5

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

16

15

0

20

15

4

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

56

43

0

60

43

4

Europos mokymo fondas

19

19

0

21

20

1

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

12

0

14

11

0

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

22

21

0

27

22

4

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

49

49

0

55

48

6

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

16

15

0

17

15

2

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

29

29

0

32

30

2

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

34

33

0

37

32

3

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

7

7

0

8

7

1

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

0

11

9

1

Iš viso

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

| Mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2011 m. | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2011 m. |
| Personalas | 673 | 656 | 3 | 688 | 649 | 19 |
| Administracinės išlaidos | 283 | 264 | 2 | 365 | 249 | 93 |
| Veiklos išlaidos | 1 314 | 1 052 | 44 | 1 165 | 618 | 254 |
| Iš viso | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

Mln. EUR

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2011 m.

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2011 m.

Personalas

673

656

3

688

649

19

Administracinės išlaidos

283

264

2

365

249

93

Veiklos išlaidos

1 314

1 052

44

1 165

618

254

Iš viso

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

18.   Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras

Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras

| Mln. EUR |
| --- |
| | Europos Sąjunga | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 127 795 | 1 929 | (1 037) | 128 687 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (121 213) | (1 320) | 1 037 | (121 495) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (2 797) | (366) | 0 | (3 164) |
| Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 741 | 181 | 0 | 922 |
| Valiutos kurso pokyčiai per metus | 22 | 0 | 0 | 22 |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 4 549 | 424 | 0 | 4 972 |

Mln. EUR

Europos Sąjunga

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

127 795

1 929

(1 037)

128 687

128 687

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(121 213)

(1 320)

1 037

(121 495)

(121 495)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(2 797)

(366)

0

(3 164)

(3 164)

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų

741

181

0

922

922

Valiutos kurso pokyčiai per metus

22

0

0

22

22

Biudžeto vykdymo rezultatas

Biudžeto vykdymo rezultatas

4 549

4 549

424

424

0

0

4 972

4 972

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

1.   BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKTŪRA IR ASIGNAVIMAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Biudžetinės sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. rugsėjo 16 d. OL L 248) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, kuriuo nustatomos išsamios šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklės. Bendrasis biudžetas, pagrindinė ES finansų politikos priemonė, – tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos ES įplaukos ir išlaidos.

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų ateinančių metų įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia preliminarų biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo preliminariu biudžeto projektu, Taryba parengia biudžeto projektą, kuris tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra galutinai patvirtintas, o tada biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

1.2.   BIUDŽETO PRINCIPAI

BIUDŽETO PRINCIPAI

Bendrajam Europos Sąjungos biudžetui taikomi šie pagrindiniai principai:

—   vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžetą, priskirtos prie biudžeto eilutės, o išlaidos negali viršyti leistųjų asignavimų;

—   universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:

nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos prie konkrečių išlaidų punktų (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą);

bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu;

—   metinio periodiškumo: asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus;

—   subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus);

—   konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir konkretiems uždaviniams;

—   apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, ataskaitos taip pat pateikiamos eurais;

—   patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų;

—   skaidrumo: biudžetas ir taisomieji biudžetai, taip pat finansinės ataskaitos skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1.3.   BIUDŽETO STRUKTŪRA

BIUDŽETO STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro:

| a) | bendroji įplaukų suvestinė; |
| --- | --- |

a)

bendroji įplaukų suvestinė;

| b) | atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| --- | --- |

b)

atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos klasifikuojamos pagal jų rūšį ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus.

Likviduojamos EAPB lėšų dalis buvo įtraukta į likviduojamos EAPB veiklos biudžetą. Šį veiklos biudžetą kasmet priimdavo Komisija, pasikonsultavusi su Taryba ir Europos Parlamentu. Paskutinį kartą buvo sudarytas 2002 m. sausio 1 d. – liepos 23 d. laikotarpio biudžetas. Nuo 2002 m. liepos 24 d. su veiklos biudžetu susijusios įplaukos ir išlaidos įtraukiamos į likviduojamos EAPB įplaukų ir išlaidų ataskaitą. Likę vykdytini įsipareigojimai parodomi balanso įsipareigojimų dalyje.

1.4.   BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

1.4.1.   
  Bendra apžvalga

Bendra apžvalga

Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai asignavimai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai.

Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Jie apima visus Komisijos skirsnio administracinius biudžeto skyrius ir kiekvieno kito skirsnio visumą, metinio pobūdžio EŽŪGF asignavimus ir tam tikrus techninius asignavimus (grąžinamas lėšas, skolinimo ir skolinimosi garantijas ir kt.). Nediferencijuotųjų asignavimų atveju įsipareigojimų asignavimų suma yra lygi mokėjimų asignavimų sumai.

Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visus kitus visų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, asignavimus. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

| — | įsipareigojimų asignavimai apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų asignavimai apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte;

įsipareigojimų asignavimai

| — | mokėjimų asignavimai apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

mokėjimų asignavimai

1.4.2.   
  Asignavimų kilmė

Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – Sąjungos einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš praėjusiųjų finansinių metų arba išorės šaltinių.

| — | Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles ir taisomuosius biudžetus (Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniai). |
| --- | --- |

—

Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles ir taisomuosius biudžetus (Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniai).

Pradinius biudžeto asignavimus

perkelti

| — | Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į i) nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), tiek iii) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintųjų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintųjų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į i) nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), tiek iii) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintųjų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintųjų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis).

perkelti

asignavimai

| — | Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro i) grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų; ii) ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims, iii) trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą, įplaukos. Gautos sumos laikomos trečiųjų šalių įplaukomis ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai), iv) darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas prie tam tikrų biudžeto eilučių, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas); ir v) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro i) grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų; ii) ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims, iii) trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą, įplaukos. Gautos sumos laikomos trečiųjų šalių įplaukomis ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai), iv) darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas prie tam tikrų biudžeto eilučių, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas); ir v) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis).

Asignuotosios įplaukos

1.4.3.   
  Turimų asignavimų struktūra

Turimų asignavimų struktūra

—   Galutinio biudžeto asignavimai= patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai;

—   Papildomi asignavimai= asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl leidžiami naudoti asignavimai;

—   Bendra leistųjų asignavimų suma= galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai;

—   Metų asignavimai (naudojami skaičiuojant biudžeto rezultatus)= galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos.

(naudojami skaičiuojant biudžeto rezultatus)

1.5.   BIUDŽETO VYKDYMAS

BIUDŽETO VYKDYMAS

Biudžeto vykdymą reglamentuoja Finansinis reglamentas, kurio 48 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų“. 50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

1.6.   NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų atotrūkis: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos laiko skirtumą.

2.   BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PAAIŠKINIMAS

2.1.   BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS (1 lentelė)

BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS (1 lentelė

2.1.1.   
  Bendroji informacija

Bendroji informacija

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal metų asignavimus mokėjimams – tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimai – tai tie mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo 2009 m. spalio 16 d. iki 2010 m. spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki 2011 m. sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: Europos Sąjungos rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintųjų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesnių metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis; |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintųjų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesnių metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis;

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su trečiųjų šalių įnašais ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Tuo paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2010 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2009 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

Perkeltus mokėjimų asignavimus sudaro: automatiškai atliekami perkėlimai ir perkėlimai pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintaisiais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai. Taip pat nurodomas asignuotųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, sumažėjimas, palyginti su 2009 m.

2.1.2.   
  Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Ekonominės veiklos metų rezultatas apskaičiuojamas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai susiję su tomis pačiomis operacijomis, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinti. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus.

Ekonominės veiklos rezultatų ir biudžeto vykdymo rezultatų suderinimas

Ekonominės veiklos rezultatų ir biudžeto vykdymo rezultatų suderinimas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2010 m. | 2009 m.
  (perskaičiuota) |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | 17 232 | 6 887 |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (3 132) | (2 806) |
| Teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 1 346 | 2 563 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (371) | 436 |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | (7 426) | 2 951 |
| Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (386) | (432) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | (678) | (9 458) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (2 798) | (1 759) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikintieji nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 1 760 | 4 573 |
| Atidėjinių pokyčiai | (323) | (329) |
| Kita | (257) | (153) |
| Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas | (418) | (209) |
| BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS* | 4 549 | 2 264 |

Mln. EUR

2010 m.

2009 m.

(perskaičiuota)

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

17 232

17 232

6 887

6 887

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(3 132)

(2 806)

Teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

1 346

2 563

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(371)

436

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

(7 426)

2 951

Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(386)

(432)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

(678)

(9 458)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(2 798)

(1 759)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikintieji nepanaudoti mokėjimų asignavimai

1 760

4 573

Atidėjinių pokyčiai

(323)

(329)

Kita

(257)

(153)

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

(418)

(209)

BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS*

BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS*

4 549

4 549

2 264

2 264

Derinami punktai. Įplaukos

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultatų, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultatų.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, susiję su praėjusiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais

susiję su praėjusiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniais metais priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžetinių sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatus taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintuosius nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

perkėlimų, ir panaikintuosius nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

Galiausiai agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai, kurie įtraukiami į konsoliduotuosius ekonominės veiklos rezultatus, turi būti neįskaitomi, nes jų biudžeto vykdymas nėra konsoliduotojo biudžeto rezultato dalis.

agentūrų ir EAPB

2.2.   BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė)

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2009 m. gruodžio 17 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 122 937 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 121 507 mln. EUR nuosavų išteklių. Pradinio biudžeto įplaukų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus paprastai tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. BNP grindžiamų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

Įplaukos

Įplaukos

2010 m. priimti aštuoni taisomieji biudžetai. Dėl jų bendra galutinė 2010 m. biudžeto įplaukų suma lygi 122 956 mln. EUR. Ši suma buvo gauta iš nuosavų išteklių – iš viso 119 270 mln. EUR (taigi 2 237 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), o likutis – iš kitų įplaukų. Nuosavų išteklių poreikis sumažėjo daugiausiai dėl to, kad įtrauktas praėjusiųjų metų 2 254 mln. EUR perteklius.

Kiek tai susiję su nuosavais ištekliais, tradicinių nuosavų išteklių surinkta beveik tiek, kiek prognozuota: taip yra dėl to, kad biudžeto sąmatos pakeistos tuo metu, kai buvo parengtas Taisomasis biudžetas Nr. 4/2010 (sąmatos padidintos 1 516 mln. EUR). Šis patikslinimas pagrįstas naujomis 2010 m. pavasario makroekonominėmis prognozėmis, kurios buvo optimistiškesnės už ankstesnes.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Išlaidos

Išlaidos

2010 m. yra ketvirtieji einamojo programavimo laikotarpio metai, per kuriuos programų įgyvendinimas įsibėgėjo ir prasidėjo galutinis baigiamasis senųjų programų etapas. Metų pabaigoje neįvykdyti įsipareigojimai iki 2007 m. sudarė beveik 10 % visų neįvykdytų įsipareigojimų.

Kiek tai susiję su įsipareigojimais, pradinis biudžetas ir politiniai tikslai buvo vykdomi kaip planuota. Vykdymo lygis, neatsižvelgiant į nepanaudotą rezervą – 415 mln. EUR Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui ir 28 mln. EUR nepanaudotų laikinųjų asignavimų (šios sumos įrašytos į rezervą laukiant, kol bus laikomasi tam tikrų sąlygų, ir lieka rezerve iki biudžetinių metų pabaigos) – buvo 99,4 %. Per metus atlikti patikslinimai – 80 mln. EUR Europos solidarumo fondui (nenumatytoms išlaidoms), 10 mln. EUR administracinėms išlaidoms (Europos išorės veiksmų tarnybos steigimui) ir 10 mln. EUR Europos Parlamentui (įsigaliojus Lisabonos sutarčiai). Iš visų panaudotų 140 554 mln. EUR – 554 mln. EUR nepanaudota. Į 2011 m. perkėlus 259 mln. EUR – didžiausias punktas buvo energetikos projektai siekiant padėti ekonomikai atsigauti (147 mln. EUR) – panaikinta 295 mln. EUR suma.

Mokėjimų vykdymo lygis, neatsižvelgiant į nepanaudotą Neatidėliotinos pagalbos rezervą (193 mln. EUR) ir laikinuosius asignavimus (48 mln. EUR), buvo 97,4 % biudžeto, bendra asignavimų suma per metus keitėsi – padidintos pirmiau minėtos administracinės išlaidos.

Priešingai nei ankstesniais metais, mokėjimų asignavimai nebuvo sumažinti taisomaisiais biudžetais metų pabaigoje. Pagrindinis patikslinimas padarytas bendruoju perkėlimu padidinant lėšas regioninei politikai 1 125 mln. EUR ir sumažinant asignavimus kaimo plėtrai. Be to, vidiniais perkėlimas Komisija taip pat 600 mln. EUR padidino lėšas Sanglaudos fondui. Nepanaudoti patvirtinti asignavimai, neatsižvelgiant į rezervus, sudarė 3 243 mln. EUR ir, 1 513 mln. EUR perkėlus į kitą laikotarpį, panaikinta bendra 1 730 mln. EUR daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategorijoms paskirstyta suma.

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta Komisijos 2010 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje (biudžeto apžvalga) ir B dalyje (apie kiekvieną DFP išlaidų kategoriją).

2.3.   ĮPLAUKOS (3 lentelė)

ĮPLAUKOS (3 lentelė

Bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: nuosavus išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.“ Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcijos mechanizmas Jungtinės Karalystės naudai ir bendras metinio Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamo įnašo sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis.

2.3.1.   
  Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

| — | Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. |
| --- | --- |

—

Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

| — | Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos / panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos / panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį), |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį),

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje valstybės narės paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibrėžtosios nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas patikslinamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo tikimybę.

2.3.2.   
  PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai

PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai

PVM grindžiami nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2007 m. NIS 2 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytas taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, per kurį Austrijai nustatytas 0,225 pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 %. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

PVM grindžiami nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte išdėstytas taisykles. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP grindžiami ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

PVM ir BNP grindžiami ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminarų biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų, remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, pirmos gruodžio mėn. darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu, kaip ir praėjusiųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3.3.   
  Korekcija JK naudai

Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus ES. Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams sumažintas korekcijos finansavimas yra naudingas (apribotas iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

2.4.   IŠLAIDOS (4–13 lentelės)

IŠLAIDOS (4–13 lentelės

2.4.1.   
  2007–2013 m. finansinė programa

2007–2013 m. finansinė programa

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| 1. | Tvarus augimas |

Mln. EUR

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

1.

Tvarus augimas

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

129 681

120 445

134 289

134 280

141 360

143 331

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės ES išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 2010-ieji finansiniai metai buvo ketvirtieji 2007–2013 m. finansinės programos metai. 2010 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 140 978 mln. EUR, t. y. 1,18 % BNP. Atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba yra 134 289 mln. EUR, t. y. 1,12 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė programa pateikiama numatytomis galiojančiomis 2013 m. kainomis.

1 išlaidų kategorija.   Tvarus augimas

1 išlaidų kategorija.

Tvarus augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija.   Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma atitinka 2002 m. spalio mėn. Briuselio Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija.   Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

3 išlaidų kategorija.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose ES suteiktos naujos užduotys: teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai:

| — | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

—

3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas

| — | 3b. Pilietybė |
| --- | --- |

—

3b. Pilietybė

4 išlaidų kategorija.   ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti Europos plėtros fondą (EPF), Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija.   Administravimas

5 išlaidų kategorija.

Administravimas

Administravimas Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija.   Kompensacijos

6 išlaidų kategorija.

Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

2.4.2.   
  Politikos sritys

Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis.

ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

2.5.   INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS (14–18 lentelės)

INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS (14–18 lentelės)

Kaip ir ankstesniais metais konsoliduotosios Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas. ES biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija.

Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos.

---

(1)  2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus mokėti iš nuosavų išteklių, kurie bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti 2011 m. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

1

(2)  2011 m. kovo 31 d. valstybių narių per 2007 m. SFC pateikti duomenys.

2

(3)  Neatsiųstos 10 programų ataskaitos, atsakingų institucijų paprašyta jas pateikti.

3

(4)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

4

(5)  Mokama pirmuosius trejus metus po išvykimo.

5

(6)  Pirmą kartą konsoliduota 2010 m.

6

(7)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

7

(8)  Iš kurio ELPA sumos iš viso sudarė 9 mln. EUR 2010 m. ir 11 mln. EUR 2009 m.

8

(9)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

9

(10)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

10

---

| 14.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/134

---

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TEIKIAMAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS – NEPRIKLAUSOMO AUDITORIAUS ATASKAITA

2011/C 332/02

| I. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:






  a) | 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė (1) ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos (2); |
| --- | --- | --- |

I.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:

a)

2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė (1) ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos (2);

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:






  a) | su Europos Sąjungos metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (3) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, be kita ko, nurodydamas, kad jis turi pakankamą patikinimą, kad jos visais reikšmingais aspektais tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę. |
| --- | --- | --- |

II.

Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

a)

su Europos Sąjungos metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (3) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, be kita ko, nurodydamas, kad jis turi pakankamą patikinimą, kad jos visais reikšmingais aspektais tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę.

| b) | būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo Finansiniame reglamente nustatyto biudžeto vykdymo metodo. Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, ir prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo Finansiniame reglamente nustatyto biudžeto vykdymo metodo. Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, ir prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Audito Rūmai, atsižvelgdami į savo audito rezultatus, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko remdamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, kad Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, atsižvelgdami į savo audito rezultatus, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko remdamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, kad Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisinės sistemos reikalavimams, ar tai būtų dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Įvertindamas šias rizikas, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisinės sistemos reikalavimams, ar tai būtų dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Įvertindamas šias rizikas, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

| V. | Pajamų srityje Audito Rūmai atlieka pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų nuosavų išteklių auditą, remdamiesi valstybių narių parengtais ir Komisijos gautais makroekonominiais suvestiniais rodikliais; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenims prieš juos įtraukiant į galutines finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į galutines finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija. |
| --- | --- |

V.

Pajamų srityje Audito Rūmai atlieka pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų nuosavų išteklių auditą, remdamiesi valstybių narių parengtais ir Komisijos gautais makroekonominiais suvestiniais rodikliais; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenims prieš juos įtraukiant į galutines finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į galutines finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija.

| VI. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą. |
| --- | --- |

VI.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą.

Finansinių ataskaitų patikimumas

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| VII. | Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose Sąjungos finansinė būklė 2010 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose Sąjungos finansinė būklė 2010 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai.

Su finansinių ataskaitų patikimumu susijęs dalyko pabrėžimas

| VIII. | Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai atkreipia dėmesį į pasikeitusį Komisijos apskaitos metodą, susijusį su išankstinio finansavimo mokėjimais, skirtais suformuoti finansų inžinerijos priemones arba prie jų prisidėti, kurie dar nebuvo panaudoti teikiant paskolas, garantijas arba vykdant nuosavo kapitalo investicijas. Dėl to Komisija turėjo pertvarkyti 2009 m. Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas, dėl kurių Audito Rūmai paskelbė besąlyginę nuomonę (4) (žr. 2010 m. Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų 2.5, 2.9, 2.10 ir 3.4 aiškinamąsias pastabas, kuriose paaiškinami atlikti pataisymai). |
| --- | --- |

VIII.

Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai atkreipia dėmesį į pasikeitusį Komisijos apskaitos metodą, susijusį su išankstinio finansavimo mokėjimais, skirtais suformuoti finansų inžinerijos priemones arba prie jų prisidėti, kurie dar nebuvo panaudoti teikiant paskolas, garantijas arba vykdant nuosavo kapitalo investicijas. Dėl to Komisija turėjo pertvarkyti 2009 m. Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas, dėl kurių Audito Rūmai paskelbė besąlyginę nuomonę (4) (žr. 2010 m. Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų 2.5, 2.9, 2.10 ir 3.4 aiškinamąsias pastabas, kuriose paaiškinami atlikti pataisymai).

Finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Pajamos

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| IX. | Audito Rūmų nuomone, 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmų nuomone, 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos.

Įsipareigojimai

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų įsipareigojimų teisėtumo ir tvarkingumo

| X. | Audito Rūmų nuomone, 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

X.

Audito Rūmų nuomone, 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi.

Mokėjimai

Neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

| XI. | Audito Rūmai daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemų visuma yra iš dalies veiksminga užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą. Žemės ūkio ir gamtinių išteklių, Sanglaudos, energetikos ir transporto politikos grupės yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,7 %. |
| --- | --- |

XI.

Audito Rūmai daro išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemų visuma yra iš dalies veiksminga užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą. Žemės ūkio ir gamtinių išteklių, Sanglaudos, energetikos ir transporto politikos grupės yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,7 %.

Neigiama nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| XII. | Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų. |
| --- | --- |

XII.

Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų.

2011 m. rugsėjo 8 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Konsoliduotą finansinę atskaitomybę sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai (taip pat segmentų informacija).

1

(2)  Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

2

(3)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės buhalterių federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, jei jų nėra, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos paskelbtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) / Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2010 finansinių metų konsoliduota finansinė atskaitomybė yra parengta pagal šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (kaip tai yra daroma nuo 2005 finansinių metų), kuriose kaupiamosios apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Europos Sąjungos kontekstui, o konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

3

(4)  OL C 303, 2010 11 9, p. 10.

4

---