# Euroopa Liidu C 376/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.376.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 376 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide22. detsember 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.376.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 376

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide22. detsember 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011 |
| 2011/C 376/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvate energiaallikate edendamine ning Euroopa naabruspoliitika: Euroopa – Vahemere piirkond (ettevalmistav arvamus) | 1 |
| 2011/C 376/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Suurlinna- ja linnapiirkonnad: Euroopa 2020. aasta strateegia (omaalgatuslik arvamus) | 7 |
| 2011/C 376/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal LEADERi programm kui kohaliku arengu vahend (omaalgatuslik arvamus) | 15 |
| 2011/C 376/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa noorte põllumajandustootjate tulevik (omaalgatuslik arvamus) | 19 |
| 2011/C 376/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Maaelu areng ja tööhõive Lääne-Balkani riikides | 25 |
| 2011/C 376/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Representatiivsete kodanikuühiskondade edendamine Euroopa – Vahemere piirkonna riikides (omaalgatuslik arvamus) | 32 |
| 2011/C 376/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa taevas II (omaalgatuslik arvamus) | 38 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011

2011/C 376/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvate energiaallikate edendamine ning Euroopa naabruspoliitika: Euroopa – Vahemere piirkond (ettevalmistav arvamus)

1

2011/C 376/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Suurlinna- ja linnapiirkonnad: Euroopa 2020. aasta strateegia (omaalgatuslik arvamus)

7

2011/C 376/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal LEADERi programm kui kohaliku arengu vahend (omaalgatuslik arvamus)

15

2011/C 376/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa noorte põllumajandustootjate tulevik (omaalgatuslik arvamus)

19

2011/C 376/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Maaelu areng ja tööhõive Lääne-Balkani riikides

25

2011/C 376/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Representatiivsete kodanikuühiskondade edendamine Euroopa – Vahemere piirkonna riikides (omaalgatuslik arvamus)

32

2011/C 376/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa taevas II (omaalgatuslik arvamus)

38

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011 |
| 2011/C 376/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava KOM(2010) 352 lõplik | 44 |
| 2011/C 376/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamine KOM(2011) 78 lõplik | 51 |
| 2011/C 376/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saarteleKOM(2011) 259 lõplik – 2011/0111 (CNS) | 58 |
| 2011/C 376/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD) | 62 |
| 2011/C 376/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohtaKOM(2011) 289 lõplik – 2011/0136 (COD) | 66 |
| 2011/C 376/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜKOM(2011) 315 lõplik – 2011/0150 (COD) | 69 |
| 2011/C 376/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis: Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseksKOM(2010) 573 lõplik | 74 |
| 2011/C 376/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas KOM(2010) 636 lõplik | 81 |
| 2011/C 376/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjadesKOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS) ning Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjadesKOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS) | 87 |
| 2011/C 376/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks KOM(2010) 743 lõplik ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa avalike teenuste koosvõime alused KOM(2010) 744 lõplik | 92 |
| 2011/C 376/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus KOM(2011) 21 lõplik | 97 |
| 2011/C 376/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas KOM(2011) 363 lõplik – Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna panus | 102 |
| 2011/C 376/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava KOM(2011) 112 lõplik | 110 |
| 2011/C 376/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohtaKOM(2011) 336 lõplik – 2011/0147 (COD) | 116 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011

2011/C 376/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava KOM(2010) 352 lõplik

KOM(2010) 352 lõplik

44

2011/C 376/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamine KOM(2011) 78 lõplik

KOM(2011) 78 lõplik

51

2011/C 376/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saarteleKOM(2011) 259 lõplik – 2011/0111 (CNS)

KOM(2011) 259 lõplik – 2011/0111 (CNS)

58

2011/C 376/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD)

KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD)

62

2011/C 376/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohtaKOM(2011) 289 lõplik – 2011/0136 (COD)

KOM(2011) 289 lõplik – 2011/0136 (COD)

66

2011/C 376/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜKOM(2011) 315 lõplik – 2011/0150 (COD)

KOM(2011) 315 lõplik – 2011/0150 (COD)

69

2011/C 376/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis: Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseksKOM(2010) 573 lõplik

KOM(2010) 573 lõplik

74

2011/C 376/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas KOM(2010) 636 lõplik

KOM(2010) 636 lõplik

81

2011/C 376/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjadesKOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS) ning Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjadesKOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS)

KOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS)

KOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS)

87

2011/C 376/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks KOM(2010) 743 lõplik ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa avalike teenuste koosvõime alused KOM(2010) 744 lõplik

KOM(2010) 743 lõplik

KOM(2010) 744 lõplik

92

2011/C 376/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus KOM(2011) 21 lõplik

KOM(2011) 21 lõplik

97

2011/C 376/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas KOM(2011) 363 lõplik – Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna panus

KOM(2011) 363 lõplik

102

2011/C 376/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava KOM(2011) 112 lõplik

2

KOM(2011) 112 lõplik

110

2011/C 376/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohtaKOM(2011) 336 lõplik – 2011/0147 (COD)

KOM(2011) 336 lõplik – 2011/0147 (COD)

116

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Taastuvate energiaallikate edendamine ning Euroopa naabruspoliitika: Euroopa – Vahemere piirkond” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 376/01

Raportöör: Pierre Jean COULON

Kaasraportöör: Stéphane BUFFETAUT

28. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Taastuvate energiaallikate edendamine ning Euroopa naabruspoliitika: Euroopa – Vahemere piirkond”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 8. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 164, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 9 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused: liikumine kakofooniast sümfooniasse

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab oma soovi, et Vahemere riikidesse naaseks rahu ning et seda piirkonda ootaks ees stabiilsus.

1.2   Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides hiljuti aset leidnud sündmused kinnitavad, et mittereguleerimine ei ole enam võimalik ning et ehitada tuleb jätkusuutlikumat tulevikku, mille keskmes on inimeste heaolu ja sotsiaalne areng.

1.3   Selliste asjaolude puhul on tingimata vajalik, et taastuvenergia, eelkõige päikeseenergia edendamise keskmes oleks ühisarengule suunatud piirkondlik koostöö.

1.4   Komitee tervitab piirkondlikke algatusi Vahemere piirkonnas taastuvenergiate laiaulatusliku arengu (Vahemere päikeseenergia kava, Dii, Medgrid jne) soodustamiseks ning kutsub üles viima need algatused kiiresti, tõhusalt ja koordineeritult ellu.

1.5   Lisaks eelnimetatud algatustele kutsub komitee üles looma kõnealuses piirkonnas algatuse „New Green Deal”, mille keskmes oleks energiateadlikkus eesmärgiga muuta radikaalselt tarbimis- ja tootmisviise.

1.6   Vahemere piirkonna energiasäästu ja CO2 potentsiaal on tohutu. See sõltub osaliselt arendatavatest tehnoloogialahendustest ja osaliselt uutest käitumismudelitest, mida tuleb soodustada. Energiatõhususe parandamine on taastuvenergia arendamise seisukohalt hädavajalik.

1.7   Vähese CO2-heitega energiasüsteemi tulemuslik loomine ei ole üksnes riigi energiasektorikohustus. Vaja on ka kindlat piirkondlikku solidaarsust ja märkimisväärseid investeeringuid, et saavutada olukord, millest võidaksid nii Vahemere põhja- kui ka lõunakallas.

1.8   Arvestades erinevusi riikide kättesaadavates vahendites, vajaduste tasemes ja kasvuhoonegaaside heitkoguste tasemes, on Vahemere piirkonna kolmandatel riikidel ühised, aga ka diferentseeritud kohustused. Seepärast on vaja piirkondlikku visiooni, mis sisaldaks riiklikke kohandatud ja tõhusaid strateegiaid.

1.9   Riiklikul tasandil tuleb kehtestada programme (õigusaktid, finantsstiimulid, normid), et luua taastuvenergia edendamiseks soodsad tingimused, sh koostada pikaajaline programm, mille eesmärk on fossiilkütuste kahjulike toetuste lõplik kaotamine.

1.10   Komitee tervitab Euroopa Komisjoni teatist, kus on läbi vaadatud Vahemere piirkonda käsitlev lähenemisviis, ning toetab struktureeritud ja tugevdatud koostööd, mille peateema on taastuvenergia (1).

1.11   Samas on komitee seisukohal, et selline koostöövalmidus peab kiiresti väljenduma meetmetes ja programmides. Komitee rõhutab, et igasugune algatatud dialoog peaks algusest peale hõlmama sotsiaalseid aspekte.

1.12   Komitee kinnitab siinkohal oma 2011. aasta märtsi arvamuses„Energiavarustus: milline naabruspoliitika?” (2) esitatud üleskutset soosida energiaühenduse – Kagu-Euroopa (sh Balkani riikide) energiaühenduse – laiendamist ka Vahemere lõunakalda riikidele konkreetse ülesandega toetada energiatõhususe, taastuvenergia, võrkude ühendamise ja nende koostalitlusvõime arendamist.

1.13   Alustades Magribi riikidest, peaks see ühendus üle võtma teatud kohased elemendid ühenduse õigusaktidest. Lisaks peaks uue ühenduse eesmärk olema edendada uut energiahartat ning energiatõhususe ja taastuvenergia arendamise uut protokolli.

1.14   Selles kontekstis meenutab komitee samuti, et oluline on luua sotsiaalfoorum, võttes eeskuju Kagu-Euroopa energiaühenduse raames loodud foorumist. Taastuvenergia arendamine ei tohiks piirduda üksnes tööstusprojektidega.

1.15   Komitee toetab seda, et vaja on kohalikku taastuvenergia ja energiatõhususe alast ekspertteadmist kujundavat ja taastuvenergia arendamisele kaasa aitavat tehnilist tuge, nagu ka nn lõuna-lõuna koostööd. Taastuvenergia tehnoloogialahendustega seotud koolitusvajadused tuleks eelnevalt tuvastata ja ellu viia Euroopa – Vahemere piirkonna sobivalt kohandatud tegevuskava alusel.

1.16   Komitee soovitab tungivalt toetada süvendatult teadus- ja arendustegevust, et parandada taastuvenergia projektide majanduslikku tasuvust. Tehnosiiret võiks teostada ühise teadus- ja arendustegevuse piirkondliku platvormi raames, kuhu kaasatakse ülikoolid ja teadusuuringute keskused.

1.17   Sellega seoses pooldab komitee energiavaldkonna Vahemere piirkonna Erasmuse stipendiumi asutamist, mis võimaldaks kogu selle ala (põhja-, lõuna-, ida- ja läänepiirkonna) üliõpilastel õppida taastuvenergia ja säästva energia meetodeid.

1.18   Luua tuleb uued taastuvenergiat soosivad toetusvahendid ja stiimulid, mis võimaldaksid tagada projektide finantstasakaalu, nagu see on ette nähtud Euroopa taastuvenergia direktiivi (3) artiklis 9.

1.19   Komitee toetab Euroopa ja Vahemere piirkonna investeerimispanga loomise projekti ning Euroopa Parlamendi ja Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee hiljutisi selleteemalisi teatisi.

1.20   Komitee peab vajalikuks taastuvenergiat toetavate innovaatiliste ja kohandatud mehhanismide kontseptsiooni. Sellised mehhanismid tuleks luua Euroopa ja Vahemere raamistikus ning käivitada Euroopa ja Vahemere investeerimispanga toetusel pilootprojektid, et liikuda nn uue rohelise kokkuleppe („New Green Deal”) suunas.

1.21   Samuti on väga oluline kaubandusläbirääkimiste raames edendada taastuvenergiat soosivate kaupade ja teenuste turu liberaliseerimist.

1.22   Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad moodustavad olulise vahendi riiklike ja piirkondlike energiaalaste eesmärkide saavutamisel kahepoolsetes suhetes.

1.23   Komitee rõhutab samuti, et CO2 rahastamist käsitlev uus ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi (Emissions Trading System) direktiiv (4) võib kaasa tuua teatud osa Vahemere lõunapiirkonnas algatatud projektide rahastamise kaotamise, kui komisjon ei võta endale direktiivis ette nähtud kohustust alustada läbirääkimisi kolmandate riikidega.

1.24   Vahemere päikeseenergia kava käivitamine kujutab endast katalüsaatorit mitmetele selles piirkonnas tehtud taastuvenergia arendamise algatustele, mis on tervitatav. Kuid ilma hea koordinatsioonita eri algatuste – ning haldavate ja toetavate institutsioonide (Euroopa Komisjon, Vahemere Liit jt) – vahel võivad tulemused oodatust kehvemaks jääda. Lõunapiirkonna riikidele suunatud tehnilise abi programmide kaudu ja eri algatuste toel võib EL aidata kaasa taastuvenergia tulemuslikule ja ühtlustatud kasutamisele piirkonnas ning muuta praeguse kakofoonia sümfooniaks.

1.25   Mis puutub energiavõrgustikesse, siis oleks päikeseenergia detsentraliseeritud tootmine tõhus ja majanduslikult tasuv võimalus raskesti ligipääsetavates piirkondades, kus võrgustik puudub. Eriti kasulik oleks see suurtes hõredalt asustatud piirkondades.

1.26   ELi tasandil tuleks Vahemere lõunakalda riikides luua poliitiline riski tagamise vahend (nt ELi antavate tagatiste kaudu). Samuti tuleks tagada, et liikmesriigid võtavad endale edaspidi kohustuse osta mingi minimaalse osa elektrist lõunapiirkonna riikidest.

1.27   Ülimalt oluline on tõsta kõigi osalejate, sh kodanikuühiskonna teadlikkust kõigist algatustest. Riikide programmid taastuvenergia edendamiseks peaksid sisaldama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid energiatõhususe ja taastuvenergia teemal. Sotsiaalvõrgustikud ning uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogi rakendused võivad seda märkimisväärselt toetada.

2.   Sissejuhatus

2.1   Vahemere piirkonnas on aastakümneid täheldatud suurt sotsiaal-majanduslikku arengut ja hoogsat linnastumist, eelkõige rannikualal. Need suundumused jätkuvad. Nende tegurite kombinatsioon muudab Vahemere piirkonna õrnaks ökosüsteemiks, mille seisund halveneb (5).

2.2   Energeetikavaldkonnas on Vahemere piirkonnale iseloomulik suur ebavõrdsus kahes aspektis: esiteks põhja- ja lõunapiirkonna riikide vahel, kellest esimesed on jõukamad ja tarbivad rohkem energiat, ning teiseks energiaallikate rohkuses.

2.3   Hoolimata tehtud edusammudest ei ole selle piirkonna praegused suundumused energeetikavaldkonnas säästvad. Need suundumused tuleb ümber pöörata kooskõlastatud tegevuse kaudu, et vältida rohkesti CO2 tekitavat ja energiat laristavat arengut. Uutes majanduskasvuvaldkondades, nagu energiatõhusus, ökoehitus, juurdepääs põhiteenustele, taastuvenergiatööstus ja -tehnoloogia, võiks luua uusi töökohti.

2.4   Kuigi võib leida näiteid edukatest headest tavadest, nagu spetsiaalse taastuvenergia seaduse kehtestamine Alžeerias ning mitmete, eelkõige päikese- ja tuuleenergia projektide elluviimine Egiptuses, Marokos ja Tuneesias, ei ole jõupingutused nende jätkamiseks ja olukorra muutmiseks olnud enamikel juhtudel kahjuks piisavad.

2.5   Siiski tuleb nentida, et pärast pikka skeptitsismi või ükskõiksuse perioodi hakkab säästva energia areng Vahemere piirkonnas täna mõjutama rohkem või vähem konkreetselt ettevõtete, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning riikide praktikaid või koostöötavasid.

3.   Energiavaldkonna väljavaated Vahemere piirkonnas: taastuvenergia ja suurenenud energiatõhususe potentsiaal ja kasu

3.1   Vahemere piirkonna ja ELi energiasõltuvus võib märkimisväärselt kasvada. Piirkondliku energiasõltuvuse määr ulatus 2007. aastal 42 %-ni. Vahemere piirkonna energiaalase seirekeskuse prognoosi kohaselt peaks see määr 2030. aasta paiku stabiliseeruma ja isegi langema 40 %-ni (40 % nafta, 30 % gaasi ja 70 % söe osas), olles põhjapiirkonna riikides samal ajal palju kõrgem – 97 %. Vahemere piirkonna energiaalase seirekeskuse alternatiivne stsenaarium näitab, et sellist survet on võimalik leevendada, langetades piirkondliku sõltuvuse taseme 2030. aastaks 18 %-ni. Aga isegi siis jäävad riikide vahele laiutama suured lõhed. Selle tulemusel suureneksid järsult sotsiaalsed ja majanduslikud riskid, mis on seotud varustamiskulude suurenemisega ning selle mõjuga riikide, leibkondade ja ettevõtete elektriarvele.

3.2   Kõigi stsenaariumite puhul ületavad kõnealuses piirkonnas fossiilkütustest toodetud energia tarbimisest vallanduvad CO2 heitkogused 1990. aasta taset vähemalt 30 %. Lisaks võib juhtuda, et 2030. aastal ulatuvad Vahemere lõuna- ja idapiirkonna elaniku kohta arvestatavad heitkogused – kuigi need on 40 % väiksemad kui põhjapiirkondade omad – ligi 55 %-ni kogu piirkonna heitkogustest, samas kui 2007. aastal oli see näitaja 36 %.

3.3   Välja hakkab joonistuma üha suurenev vee kasvava nappusega seotud oht kõnealuses piirkonnas. Mitmetes riikides juba tehtav vee magestamine on peaaegu möödapääsmatu, aga see kipub süvendama vee ja energia vastastikusest sõltuvusest tulenevaid pingeid.

3.4   Püüdlus majandusliku ja sotsiaalse arengu poole on igati õigustatud, aga selleks on hädasti vaja energiat. Majanduslik ja sotsiaalne areng võivad juba ainuüksi energiast tulenevalt täielikult kahtluse alla sattuda – ja seda mitte ainult kõige nn haavatavamate riikide puhul.

3.5   Uueks energiaparadigmaks tuleb luua energiasüsteem, mis ei hõlma mitte ainult energiasektorit (pakkumine), vaid ka energiatarbimist (nõudlus), ning tagada, et see süsteem areneks selliselt, et energiateenust pakutakse varude, majanduslike ja sotsiaalsete kulude ning kohaliku ja ülemaailmse keskkonnakaitse seisukohalt optimaalsetes tingimustes. Nii tuuakse esiplaanile uued osalejad: ettevõtted, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, leibkonnad, ehitus-, transpordi-, tööstustootmise või põllumajandus- ja kolmanda sektori töötajad.

3.6   Vahemere piirkonnal on tohutu potentsiaal energia säästmiseks ja CO2-heite vähendamiseks. Mitmed usaldusväärsed hinnangud näitavad, et järgmise kahekümne aasta jooksul on võimalik vähendada energia tarbimist 20 % (ja enamgi, kui energia hind jätkuvalt tõuseb).

3.7   Energiatõhususe parandamine on taastuvenergia arendamise seisukohalt hädavajalik. Tuleb märkida, et energiatõhusus ja energiasääst sõltuvad eelkõige kodanike, ettevõtete ja töötajate tegevusest ning nende käitumise muutustest (6).

3.8   Aga selle potentsiaali arengut halvavad mitmed takistused. Need on institutsioonilist ja regulatiivset, tehnilist ja finantsilist laadi või seotud koolituse ja teabega jne. Tuleb märkida, et taastuvenergia on enamjaolt vähem konkurentsivõimeline kui traditsioonilised energiaallikad, eelkõige praeguses olukorras, kus väliskulusid ei sisestata.

3.9   Selle lünga täitmiseks tuleb riiklikul tasandil kehtestada taastuvenergia edendamiseks soodsaid tingimusi loovaid programme, keskendudes taastuvenergia arendamist toetavatele riiklikele õigusaktidele, finantsstiimulitele ja eeskirjadele. Samamoodi tuleb luua pikaajalisi riiklikke kavasid fossiilkütuste kahjulike toetuste vähendamiseks või isegi lõplikuks kaotamiseks, mis soodustaks taastuvenergia arendamist. Neis kavades tuleb arvesse võtta kõige haavatavama elanikkonna olukorda.

3.10   Samuti tuleb luua selge õigusraamistik ning uued toetusvahendid ja stiimulid taastuvenergia jaoks, mis võimaldaksid tagada projektide finantstasakaalu kooskõlas Euroopa taastuvenergia direktiivi artikliga 9.

3.11   Taastuvenergia arendamise olulisim aspekt on elektri, eelkõige päikeseenergia detsentraliseeritud tootmise toetamine kohaste õigusaktide, finantseeringute ja koolituste kaudu.

3.12   Peamine takistus seisneb ka erinevas arusaamas taastuvenergiast. Ülimalt oluline on püüda tõsta kõigi osalejate, sh kodanikuühiskonna teadlikkust kõigist algatustest. Riikide programmid taastuvenergia edendamiseks võiksid sisaldada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid nii energiatõhususe kui ka arendatava taastuvenergia teemal.

4.   Energeetika, keskkond ja koostöö Vahemere piirkonnas: piirkondlik mõõde

4.1   Arvestades erinevate riikide erinevaid olukordi, on Vahemere riikidel ühised, aga ka erinevad kohustused. Kohustused on ühised energeetiliselt jätkusuutliku tuleviku tagamisel, põhisuundade määratlemisel ja üheskoos ühiste aluste (allikad, rahastamismehhanismid, heade tavade vastastikune tutvustamine, koolitus, suutlikkuse suurendamine, tehnoloogiasiire jne) rajamisel. Diferentseeritud on aga sellised kohustused, mis vajavad iga riigi eripära arvessevõtmist (mis ei pruugi tingimata olla tehnoloogiaga seotud). Seega on vaja piirkondlikku visiooni, mis jaotuks kohandatud ja tugevateks riiklikeks strateegiateks.

4.2   Piirkonna energianõudluse pidevale kasvule viitavad suundumused, säästva sotsiaal-majandusliku arenguga seotud probleemi ulatus, tarnekindlusega seotud probleemid ja vajadus minna üle vähese CO2-heitega majandusele, et kohanduda muutuva kliimaga, ainult rõhutavad veelgi vajadust kiireloomuliselt muuta täiendavate energiateadlike poliitikameetmete elluviimist.

4.3   Selle väljakutsega on võimalik tegeleda ainult nii, et hakatakse tegema Euroopa – Vahemere piirkonna koostööd, mis oleks koondunud säästva arenguga kokku sobiva energiasüsteemide uue mudeli ümber, et vastata praegustele vajadustele, seadmata ohtu tulevaste põlvkondade võimalust rahuldada oma vajadused. Piirkondlikul tasandil on konkurentsivõimelise keskkonnahoidliku energiaturu loomiseks väga oluline ühtlustada õigusakte ja võtta kasutusele paindlikke vahendeid.

4.4   Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon rõhutab seoses Euroopa naabruspoliitikaga taastuvenergia tootmise ja haldamise alase koostöö potentsiaali, ning komisjoni soovi, et koostööd energiavaldkonnas tugevdataks tänu rohkem tõhustatud dialoogile Vahemere piirkonna riikidega.

4.5   Samas on komitee seisukohal, et selline valmidus peab kiiresti väljenduma meetmetes ja programmides, mis seda koostööd edendaksid. Komitee rõhutab, et igasugune algatatav dialoog peab hõlmama algusest peale sotsiaalseid aspekte, et tagada taastuvenergia arendamise lisamine laiemasse majandusliku ja sotsiaalse arengu kavasse. Selle protsessi kinnitamiseks tuleb suurt tähtsust omistada sotsiaalpartneritele. Samas on soovitav kaasata sellesse kodanikuühiskond laiemalt ja ka meedia tagamaks, et rahvas tunneks sidet jõupingutustega põhja- ja lõunapiirkonna riikide „spetsiifiliste ühiste huvide” nimel.

4.6   Komitee kinnitab oma 2011. aasta märtsi arvamuses „Energiavarustus: milline naabruspoliitika?” (7) esitatud üleskutset ning toetab komisjoni ettepanekut pakkuda Vahemere lõunapiirkonnale eduka ja diferentseeritud integratsiooni usaldusväärseid väljavaateid ELi energia siseturul, nt energiaühenduse loomine ELi ja Vahemere lõunapiirkonna vahel või energiaühenduse asutamislepingu laiendamine naaberriikidele, kes ei ole veel sellega liitunud.

4.7   Komitee on seisukohal, et uue ühenduse eesmärk peaks olema edendada uut energiahartat ning energiatõhususe ja taastuvenergia arendamise uut protokolli. Sellega seoses meenutab komitee samuti, et oluline on luua sotsiaalfoorum, võttes eeskuju Kagu-Euroopa (Balkani riikide) energiaühenduse raames loodud foorumist.

4.8   Komitee kutsub üles looma kõnealuses piirkonnas algatuse „New Green Deal”, mille keskmes oleks energiateadlikkus ning püüdlus muuta radikaalselt tarbimis- ja tootmisviise.

4.9   Eriliselt oluline on rahastamise küsimus. Eelkõige tuleb lahendada poliitilise riski probleem, et soodustada erainvesteeringuid. Nt Vahemere päikeseenergia kava raames tuleks ühenduse tasemel luua poliitiline riski tagamise vahend (nt ELi antavate tagatiste kaudu).

4.10   Komitee toetab Euroopa ja Vahemere investeerimispanga loomise projekti ning Euroopa Parlamendi (8) ja Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee (9) hiljutisi teatisi sellel teemal. Komitee loodab, et nimetatud pank luuakse Euroopa Investeerimispanga algatusel ja partnerluses eelkõige lõunapiirkonna finantsasutustega.

5.   Teadusuuringute, tehnoloogiasiirde, suutlikkuse arendamise, koolituse, kaubanduse ja kodanikuühiskonna osalemise aspektid

5.1   Sellise energiaparadigma, mis asendab pakkumise prioriteedi nõudluse prioriteediga, täielik muutmine muudab põhjalikult kodanike suhteid energiasüsteemidega. Selles kontekstis kutsub komitee Vahemere mõlema kalda ülikoole üles töötama võrgustikus ning soovib, et toetataks algatusi, mis võimaldaksid vahetada kogemusi ja häid tavasid kõigi asjaomaste osalejate vahel, nt võttes eeskujuks Vahemere piirkonna säästva energia teemalise Vahemere suveülikooli.

5.2   Komitee soovitab tungivalt toetada süvendatult teadus- ja arendustegevust, mis tehnoloogilisi uuendusi soosides võivad aidata tootlikkust märkimisväärselt suurendada, et parandada taastuvenergia projektide majanduslikku tasuvust investoritele huvipakkuvatel tasemetel. Vahemere kahe kalda vahel tuleb lihtsustada tehnosiiret, mis võiks toimuda teadus- ja arendustegevuse ühise piirkondliku platvormi raames, kuhu oleksid kaasatud ülikoolid ja teadusuuringute keskused ning mis hõlmaks rajatiste rajamise ja käitamisega seotud eri aspekte.

5.3   Sellega seoses pooldab komitee energiavaldkonna Vahemere piirkonna Erasmuse stipendiumi asutamist, mis võimaldaks kogu selle ala (põhja-, lõuna-, ida- ja läänepiirkonna) üliõpilastel õppida taastuvenergia ja säästva energia meetodeid.

5.4   Paljud ühes suunas viitavad asjaolud räägivad kahtlemata alternatiivsete stsenaariumide ja selle kasuks, et ettevõtete/piirkondade/koolituse partnerlusele antakse järk-järgult privilegeeritud koht Vahemere piirkonna tulevastes säästva energia arengukavades.

5.5   Komitee peab vajalikuks kohalikku ekspertteadmist kujundavat ja taastuvenergia arendamisele kaasa aitavat tehnilist tuge, nagu ka nn lõuna-lõuna koostööd. Koolitusvajadused tuleks eelnevalt tuvastata ja ellu viia Euroopa – Vahemere piirkonna kohandatud tegevuskava alusel.

5.6   Taastuvenergia arendamine peaks kaasa tooma inimväärikate töökohtade loomise, aga samas on selleks vaja ka jõupingutust alg- ja jätkukoolituseks piirkondlikul ja piirkondadevahelisel tasandil. See aga saab tõhusalt toimuda vaid organiseeritud sotsiaalse konsultatsiooni raames.

5.7   Taastuvenergia edendamiseks käimasolevate ja tulevaste kaubandusläbirääkimiste raames tuleks taastuvenergiat soosivate kaupade ja teenuste turg liberaliseerida.

5.8   Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad moodustavad olulise vahendi riiklike ja piirkondlike energiaeesmärkide saavutamisel kahepoolsetes suhetes. Komitee kutsub komisjoni üles tegevuskavasid ajakohastama, et tagada taastuvenergiale paremad väljavaated. Siiski tuleb jälgida, et tegevuskavad oleksid taastuvenergia osas omavahel kooskõlas.

5.9   Kodanikuühiskonna (valitsusvälised organisatsioonid, liidud, kodanikeühendused, ametiühingud jne) osalemine taastuvenergiat edendavates programmides on tähtis. Nende programmide edu ei sõltu mitte ainult kodanike teadlikkusest, vaid ka laiemast teabest, et avalik ja kõigi osalejate arvamus oleks võimalikult hästi koondatud.

6.   Piirkondlikud algatused taastuvenergia arendamiseks

6.1   Vahemere päikeseenergia kava: säästva arengu katalüsaator piirkonnas

6.1.1   Vahemere päikeseenergia kava peamine eesmärk on lõunapiirkonna riikide energiavajaduste rahuldamine ja toodetud elektri osaline transport Euroopa riikidesse, mis on projektide majandusliku ja rahalise tasuvuse oluline täiendav tegur. Keskkonnahoidliku elektri eksport Euroopa riikidesse on muudetud võimalikuks tänu Euroopa taastuvenergia direktiivi artiklile 9. Selle ekspordi eeltingimuseks on siiski omavaheliste ühenduste olemasolu ja see eeldab ka asjaomast reguleerimist, et vältida oportunismi mõju või turumoonutusi.

6.1.2   Vahemere päikeseenergia kava kvantitatiivne eesmärk on paigaldada 2020. aastaks uued seadmed, mille abil suurendataks taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmise võimsust 20 GW võrra, samuti arendada ühendusi elektrivõrkude ning põhja- ja lõunapiirkonna ja lõuna-lõuna piirkonna vahel. Energiatõhusust ja tehnosiiret peetakse praegu toetavateks meetmeteks, mis on tegelikult kahetsusväärne, kui arvestada eelnevalt rõhutatud potentsiaali ja väljakutseid kõnealuses piirkonnas. Vahemere piirkonna energiaalase seirekeskuse 2020. aasta prognooside valguses tähendab Vahemere päikeseenergia kava eesmärk täiendavat jõupingutust suurendada taastuvatest allikatest pärit energia tootmise võimsust umbes 11 GW võrra mittereguleerimise stsenaariumi puhul ja ainult 1 GW võrra alternatiivse stsenaariumi puhul. Selle raames on soovitav, et liikmesriigid võtaksid endale kohustuse osta mingi minimaalse osa elektrist lõunapiirkonna riikidest, et projekti soodustada.

6.1.3   Vahemere päikeseenergia kaval on kaks probleemi: ühelt poolt tuleb parandada projektide tasuvust, mängides elektri nii kohaliku ostuhinnaga kui ka ekspordihinnaga ja kasutades soodusvahendeid, toetusi või CO2 krediidimehhanisme, ning teiselt poolt tuleb tagada nende rahastamine nii omavahenditest – mis peaksid olema tagatud, kui tasuvus on piisav ja riskid kontrollitud – ka kui ennekõike arengu rahastamise institutsioonide (Euroopa Investeerimispank, Prantsusmaa arenguasutus, KfW, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Maailmapank, Aafrika Arengupank ja Islami Arengupank) laenudest ning viimaks kommertspankadest.

6.1.4   Vahemere päikeseenergia kava on algatus, mis ületab seni tuntud koostöö raamistiku. Sellesse kaasatakse Vahemere Liidu liikmesriigid, Euroopa Komisjon, ettevõtted, teadusasutused ja valdkonna valitsusvälised organisatsioonid ning arvukalt avaliku sektori investoreid ja erainvestoreid ning finantsasutusi.

6.1.5   Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama tihedas koostöös Vahemere Liidu sekretariaadiga, kellel on volitused Vahemere päikeseenergia kava ja eelkõige Vahemere päikeseenergia üldkava (Master Plan) elluviimiseks. Muu hulgas tuleb luua jagatud kontrollraamistik, et soodustada üldkava elluviimist, eelkõige seoses vajadusega ühise lähenemisviisi järele sellistes võtmeküsimustes nagu rahastamisvahendid või tehnoloogia siire.

6.2   Medgrid, ühisarengu projekt elektrienergiaga kauplemiseks Vahemere piirkonnas

6.2.1   Nagu juba mainitud, on peamiste väljakutsete hulgas vajadus täiendada ja tõhustada Vahemere kahe kalda riikide vahel elektrivõrgu omavahelisi ühendusi. Ainus juba praegu olemas olev ühendus eksisteerib Hispaania ja Maroko vahel, selle ülekandevõimsus on 1 400 MW. Vahemere elektritööstuste ühenduse (MEDELEC) hinnangul võib võrk juba olemasolevate investeerimiskavade alusel saavutada maksimaalseks ülekandevõimsuseks umbes 5 GW. Vahemere päikeseenergia kava eesmärkide elluviimine nõuab seega suurt jõupingutust, et suurendada omavaheliste ühenduste võimsust üheaegselt nii lõunapiirkonna riikide vahel kui ka lõunapiirkonna ja põhjakalda riikide vahel.

6.2.2   Medgridi eesmärk on määratleda Vahemere võrgu väljaarendamise kava aastaks 2020, edendada institutsioonilist ja regulatiivset raamistikku elektrivõrgu jaoks, hinnata võrguinfrastruktuuri tehtavate investeeringute kasu, arendada tehnilist ja tehnoloogist koostööd Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega ning edendada ülekande tehnoloogilisi edusamme.

6.3   Dii GmbH – kontinente ühendav taastuvenergia

6.3.1   Algatusele Dii on kavandatud pikem aeg kui Vahemere päikeseenergia kavale: tähtajaks on 2050. aasta. Lähtepunkt on see, et 15 % Euroopa riikide elektrinõudlusest võiksid selleks ajaks täita Vahemere lõunapiirkonna riikide kõrbetesse paigaldatud päikeseenergia-elektrijaamad. Aga alates oma käivitamisest 2009. aastal on Dii liikunud ühisarengu eesmärgi suunas, mis on rohkem keskendunud taastuvenergia arengule üldiselt, mitte ainult päikeseenergiale ja ekspordile lõunast põhja. Dii ühtib Vahemere päikeseenergia kava visiooniga, aga ta on kavandatud pikemale perioodile ja talle ei ole seatud kvantitatiivseid eesmärke.

6.4   Muud algatused

6.4.1   Esile tuleb tõsta ka teisi algatusi, nagu ELi tehnilise abi projekt „Paving the Way for the Mediterranean Solar Plan” („Sillutades teed Vahemere päikeseenergia kavale”), mille raames käsitletakse taastuvenergia arendamist kõnealuses piirkonnas; Vahemere lõunapiirkonna riikidele mõeldud Euroopa-poolne rahastamine: taastuvenergia projekte võib rahastada naabruspoliitika investeerimisrahastust (FIV) ja Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastust (FEMIP); ning komisjoni teatis „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda - Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” (KOM(2010) 677 lõplik), milles käsitletakse keskkonnahoidliku elektrienergiaga kauplemist lõuna- ja põhjapiirkonna riikide vahel ning vajadust tugevdada omavahelisi ühendusi, et seda soodustada. Mitmed riigid on vastu võtnud ka riiklikud kavad, nt Maroko päikeseenergia kava ja Tuneesia päikeseenergia kava, mis moodustavad taastuvenergia arendamise riiklike projektide terviku.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2011) 200 lõplik ja KOM(2011) 303 lõplik.

1

(2)  ELT C 132, 3.5.2011 lk 15.

2

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16–62.

3

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63–87 (artikli 11a lõige 5).

4

(5)  Komitee teabearuanne „Kliimamuutused ja Vahemere piirkond: keskkonna- ja energeetikaprobleemid”, CESE 682/2009, 30. september 2009.

5

(6)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 155.

6

(7)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 15.

7

(8)  Euroopa Parlamendi resolutsioon, 17. veebruar 2011, P7_TC1-COD(2010)0101.

8

(9)  Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee poliitiliste küsimuste, julgeoleku ja inimõiguste komisjoni soovitus, 4. märts 2011, Rooma.

9

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/7

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Suurlinna- ja linnapiirkonnad: Euroopa 2020. aasta strateegia” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 376/02

Raportöör: Joost VAN IERSEL

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Suurlinna- ja linnapiirkonnad: Euroopa 2020. aasta strateegia”.

Komitee asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 1. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 1 liige.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) tervitab asjaolu, et Euroopa Liidu institutsioonid – nõukogu, komisjon, Euroopa Parlament ja Regioonide Komitee – tunnustavad 2020. aasta territoriaalse tegevuskava raames järjest enam Euroopa suurlinnade arengut. Kõnealune kasvav prioriteet on kooskõlas ühtsete seisukohtadega, mida komitee on viimase kümnendi jooksul väljendanud.

1.2   Suurlinnapiirkond ei ole lihtsalt suur linn. Komitee määratleb seda kui suurt linna või linnade polütsentrilist rühma. Mõlemad kategooriad hõlmavad ümbritsevaid väiksemaid omavalitsusi ja maapiirkondi. Igas suurlinnapiirkonnas elab kriitiline mass ehk vähemalt 500 000 elanikku (või märkimisväärselt enam). Suurlinnapiirkonnad on funktsionaalsed piirkonnad, mis moodustavad suuri majandusruume ja tööturge. Reeglina ei vasta need (pikka aega eksisteerinud) haldusüksustele nagu maakonnad ja vallad. Suurlinnapiirkonnad on üleeuroopalise transpordivõrgu peamised sõlmpunktid ja samal ajal on nad ise keerulised transpordivõrgustikud.

1.3   Komitee toetab loomingulist lähenemisviisi 21. sajandi linnade taassünnile ning paindlikele ja konkurentsivõimelistele suurlinnapiirkondadele. Majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja territoriaalsed suundumused ning madalseisus finantsväljavaated vajavad pakiliselt ühtset Euroopa Liidu linnade tegevuskava, mis on tihedalt seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Komitee seisukohta linnade tegevuskava kohta ning Euroopa 2020. aasta strateegia mõju kohta käsitletakse alljärgnevalt punktides 5 ja 6.

1.4   Hetkel valitseb suur segadus selles osas, kuidas käsitleda küsimust ELi tasandil ja sageli ka riiklikul tasandil, mis osalt tuleneb probleemidest seoses valitsemise ja vastutusega, osalt aga lähenemisviiside killustatusest. Konkreetsemalt tekivad pinged vastuolulistest seisukohtadest seoses soovitud ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisidega, samuti probleemidest suurte linnade ja väiksemate (linnalähedaste) omavalitsuste ja maapiirkondade vahel. Oluline probleem on ka see, et suurlinnade areng ei lange sageli kokku halduspiiridega.

1.5   Komitee usub, et tasakaalustatud ja tugevatest suurlinnapiirkondadest, mida elavdatakse Euroopa 2020. aasta strateegia raames, arenevad edasise arengu edendajad, kellest igaühel on oma identiteet ja eripära. Lisaks on neil positiivne makromajanduslik mõju Euroopale. Suurlinnade arengut käsitlev poliitika peaks kulgema käsikäes piirkondlike erinevuste vähendamisega.

1.6   Komitee soovitab luua Euroopa Komisjoni olemasoleva talitustevahelise linnaarengu töörühma kõrvale suurlinnade arengut käsitleva kõrgetasemelise rühma või töörühma. Selline töörühm peaks olema valdkonnaülene ja hõlmama liikmesriikide, suurlinnapiirkondade, avalike ja erasidusrühmade ning kodanikuühiskonna esindajaid. Praktikute ja teadlaste vahel tuleks tagada struktuuriline vahetus, nagu see toimub näiteks Euroopa suurlinnadevõrgustiku instituudi (European Metropolitan Network Institute, EMI) ühise programmitöö algatuse Urban Europe ning METREXi puhul.

1.7   Töörühma eesmärk peaks olema arendada välja pikaajaline nägemus riigipiire ületava suurlinnade Euroopa kohta. Sidus ja tõhus Euroopa linnade tegevuskava 2050 peaks asendama killustatud lähenemisviisid üldise käsitusega ning keskenduma arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule suunatud Euroopa 2020. aasta strateegia terviklikule programmile.

1.8   Tegevuskava peaks põhinema praeguste (ja tulevaste) suundumuste süvaanalüüsil, mida toetavad Eurostati statistika ja andmed ning EPSONi ja teiste usaldusväärsete allikate uurimistegevus.

1.9   Lissaboni leping ja Euroopa 2020. aasta strateegia tähendavad muu hulgas muudatusi valitsemises. Mitmetasandilist valitsemist tuleks selles etapis tõsiselt võtta ning see ei tohiks jääda pelgalt teooriaks. Suurlinnapiirkondi tuleks tunnustada piirkondliku arengu täieõiguslike osapooltena. Komisjonis tuleks linna- ja suurlinnaküsimusi paremini koordineerida ja vastavalt esitleda. Suurlinnapiirkondade poliitika on Euroopa, riikliku (tegemist on ju Euroopa ja liikmesriikide peamiste piirkondadega), piirkondliku ja kohaliku poliitika keskne element. Suurlinnapiirkondade ametiasutused peaksid vastutama kõigi nende aspektide koordineerimise eest.

1.10   Euroopa suurlinnade areng on kulgemas edukalt. Komitee on veendunud, et tulevikule suunatud Euroopa Liidu platvorm – töörühm ja talitustevaheline töörühm – võib toimida liikumapaneva jõuna, juhtides arutelu käimasolevate protsesside üle, määratledes ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisid, julgustades kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja kodanikuühiskonda töötama välja asjakohaseid mudeleid, edendades vastastikuseid ühendusi ja toetades piiriüleseid algatusi.

1.11   Hoog suureneb. Käesolevas arvamuses esitab komitee analüüse, argumente ja ettepanekuid, mis toetavad soovitud lähenemisviise. Komitee palub komisjonil ja nõukogul neid arvesse võtta, pidades silmas linnamõõtme tugevdamist ühtekuuluvuspoliitikat puudutavas tulevases õigusloomepaketis seoses komisjoni kaalutlustega „Homsete linnade” (Cities of Tomorrow) teemal.

2.   Analüütilised märkused

2.1   Euroopa Liidul on raske ja keeruline suhe linnade ja suurlinnapiirkondadega. Keerukatel vastastikustel suhetel Euroopa Liidu, linnade ja suurlinnapiirkondade vahel on mitmeid põhjuseid alates tõhusa valitsemise puudumisest kuni olukordade ja arengute erinevusteni.

2.2   Taust komisjoni ja nõukogu tasandil

2.2.1   1972. aastal kuulutas Euroopa Ülemkogu Euroopa regionaalpoliitika üheks oluliseks teguriks ühenduse tugevdamisel. Rahastamine algas vähem soodsate piirkondade toetamisega, et edendada tasakaalustatud ja harmoonilist arengut Euroopas. 1986. aastaks nähti piirkondlike erinevuste vähendamises ühtse turu loomise olulist kõrvaleesmärki.

2.2.2   1980ndatel ja 1990ndatel parandati poliitika ja programmide tõhusust. Euroopa Liidu leping 1992. aastal ning Euroopa Liidu laienemisläbirääkimised mõni aasta hiljem tõid kaasa struktuurifondide märkimisväärse suurenemise.

2.2.3   Linnad ise lisandusid Euroopa Liidu poliitikaloomesse hilisemas etapis, kuigi linnade pilootprojektid käivitati juba 1990ndate aastate algul. Suurte ja väikeste linnade vahel erilist vahet ei tehtud. Pikaks ajaks jäi peamiseks eristamis- ja arutelupunktiks erinevus Euroopa Liidu rikaste ja vaeste piirkondade vahel, kus ühele poole jäi nn banaan Lääne-Euroopas ja teisele poole ülejäänud Euroopa.

2.2.4   1998. aastal käivitas komisjon huvitava algatuse teatisega „Säästev linnaareng: tegevusraamistik”. Ent selle mõju nõukogus toimunud aruteludele ja igapäevastele meetmetele jäi väga piiratuks.

2.2.5   Vahepeal arendasid linnades programme ja projekte Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika, teaduse ja innovatsiooni, liikuvuse ja transpordi, energeetika ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat. EPSON võttis endale ülesandeks sihipäraste uurimuste korraldamise regionaal- ja suurlinnade arengu vallas, mida toetati INTERREGi programmist.

2.2.6   Nõukogu hakkas linnaküsimustega otsesemalt tegelema alates 2004. aastast. Kaks korda aastas toimusid ruumilise planeerimise ja territoriaalse arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikud kohtumised, mille keskmes oli linnamõõde. Ametlike, aluslepingutele toetuvate pädevuste puudumise tõttu olid komisjonil ja nõukogul vaid piiratud võimalused konkreetsete meetmete võtmiseks.

2.2.7   Vahepealse aja jooksul on ministrite mitteametlikel kohtumistel vastu võetud rida deklaratsioone. Üks väga oluline dokument on 2007. aasta Leipzigi harta, mille eesmärk oli luua linnade tegevuskava. Selles määratleti rida linnade, sh suurte linnadega seotud küsimusi, mida tuleb subsidiaarsuse põhimõtet austades käsitleda ühtses Euroopa raamistikus. Kõnealune deklaratsioon pani alguse struktureeritumale lähenemisviisile. Järelmeetmete hulgast võiks muu hulgas nimetada ministrite kohtumise järeldusi (1) arhitektuuri ja kultuuri panuse kohta säästvasse arengusse. Eesmärke ja argumente arendati edasi eriti Marseille's ja Toledos toimunud ministrite mitteametlikel kohtumistel (2). 2011. aasta mai Gödöllő kohtumise järeldused ja deklaratsioon näitavad, et ind rakendada integreeritud ja valdkonnaülest lähenemisviisi suurlinnade tasakaalustatud arengu suhtes on kasvamas (3).

2.2.8   Hoolimata linnade kajastamisest komisjoni teatistes ja Euroopa Liidu programmides, ei ole linnade tegevuskava üldine pilt ja edusammud muljetavaldavad. See ei tulene mitte ainult ametlike pädevuste, vaid ka selgete eesmärkide ja rahuldava raskuspunkti puudumisest. Sisemaised poliitilised põhjused ja subsidiaarsus ei võimalda liikmesriikidel arutada linnaküsimusi Euroopa Liidu tasandil.

2.3   EMSK senised seisukohad

2.3.1   2004. aastal tegi komitee ettepaneku (4) pöörata Euroopa Liidus suuremat tähelepanu suurlinnapiirkondadele ja kriitilise massiga suurtele linnadele peaasjalikult kahel põhjusel: ühelt poolt on need oma heade ja halbade külgedega „maailma majanduselaboratooriumid”, teiselt poolt seetõttu, et linnastutel on suundumus kasvada. Viimase kümnendi jooksul on tugevnenud mõlemad suundumused. Hiljuti tunnustati neid täielikult ka ministrite mitteametlikel kohtumistel.

2.3.2   Komitee väitel on piirkondlike erinevuste vähendamise kõrval vaja võrdselt tähelepanu pöörata ka tugevatele suurlinnapiirkondadele, mida tuleks käsitleda edasise arengu edendajatena.

2.3.3   Suured linnastud on Euroopas, nagu ka mujal maailmas, tavaliselt magnetiks kvaliteetsele tegevusele, rahvusvahelistele ettevõtetele ja teaduskeskustele, teenustele, igat liiki loovale tegevusele ja haridusasutustele. Globaliseerumine asetab need veelgi enam huviorbiiti, kuna riigipiirid on hägustumas: kaasaegse transpordi ja digitaalsete ühenduste kaudu on need rahvusvaheliselt vastastikku seotud, samal ajal pakuvad linnastud viljakat keskkonda talentide kogunemiseks.

2.3.4   Kahtlemata on igasuguseid inimesi Euroopa Liidust ning sisserändajaid ligitõmbavates suurlinna- ja linnapiirkondades üsna kõrge töötute ja madala kvalifikatsiooniga inimeste osakaal. See on nähtus, millega ei ole lihtne toime tulla, samas on see sageli (ulatuslike) sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike probleemide allikas. Ökoloogilised väljakutsed on mitmetahulised ja ilmsed.

2.3.5   2008. aasta arvamuses esitas komitee lühiülevaate valdkonna hetkeseisust liikmesriikides. Hoolimata detsentraliseerimise suundumusest ja kogu Euroopas peetavast arutelust selle üle, milline lähenemisviis ja millised vahendid tuleks valida suurlinnade arengu käsitlemiseks, on igal riigil oma tegevuskava, mis on tihedalt seotud ajalooliste ja seadusandlike arengutega. Seetõttu toetas komitee Euroopa Liidu kõrgetasemelise rühma loomist, et arutada ja koostada suurlinnapiirkondade jaoks linnade tegevuskava (5), mille keskpunktis oleks konkurentsivõimeline, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Seoses sellega tuleks suurlinnapiirkondi koostöös riikide valitsustega julgustada koostama oma Lissaboni tegevuskava. Kõnealust protsessi – sh parimaid tavasid – tuleks arutada Euroopa Liidu tasandil, kus aktiivset järelevalverolli täidab Euroopa Komisjon.

2.3.6   Praegusel ajahetkel ei ole selline lähenemisviis veel teoks saanud. Jääb endiselt selgusetuks, kes on vastutav, mille eest ja millises kontekstis.

3.   Praegune olukord

3.1   Tänapäeval on suurlinnapiirkondade olulisus vaieldamatu (6). Ülemaailmseid suundumusi analüüsivad samuti OECD ja Maailmapank. Kogu Euroopa teaduskeskuste seisukohad toetuvad komitee poolt käesolevas arvamuses esitatutega sarnastele oletustele. Ent endiselt tekitab suurt segadust see, kuidas küsimust Euroopa Liidu ja sageli ka riigi tasandil käsitleda. Osalt tuleneb see probleemidest seoses valitsemise ja vastutusega, osalt aga lähenemisviiside killustatusest. Mõned näited:

| — | suurtes linnastunud piirkondades valitseb sageli lõhe, mille ühel pool on linnaplaneerijad, kes vastutavad ruumilise planeerimise, infrastruktuuri, elamumajanduse ja üldteenuste eest, ning teisel pool osapooled, kes edendavad majanduslikku arengut ja dünaamikat ning loovad töökohti – teisisõnu: arvamused ei lange tavaliselt kokku; |
| --- | --- |

—

suurtes linnastunud piirkondades valitseb sageli lõhe, mille ühel pool on linnaplaneerijad, kes vastutavad ruumilise planeerimise, infrastruktuuri, elamumajanduse ja üldteenuste eest, ning teisel pool osapooled, kes edendavad majanduslikku arengut ja dünaamikat ning loovad töökohti – teisisõnu: arvamused ei lange tavaliselt kokku;

| — | järjest enam avaldavad akadeemilised ringkonnad ja teadusinstituudid kasulikke juhtumiuuringuid linnastute kohta, ent tõhus teabevahetus riigiasutustega on endiselt piiratud; |
| --- | --- |

—

järjest enam avaldavad akadeemilised ringkonnad ja teadusinstituudid kasulikke juhtumiuuringuid linnastute kohta, ent tõhus teabevahetus riigiasutustega on endiselt piiratud;

| — | riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused on tavaliselt tõrksad vahetama seisukohti erasektoriga, nt kinnisvaraplaneerijate ja investoritega; |
| --- | --- |

—

riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused on tavaliselt tõrksad vahetama seisukohti erasektoriga, nt kinnisvaraplaneerijate ja investoritega;

| — | linnad ja piirkonnad, samuti valitsused, vaatavad peaasjalikult Brüsseli poole, et saada finantstoetust. Reeglina jäetakse kõrvale võimalus arutada soodsaid poliitikameetmeid või vajadus arutada Euroopa Liidu õigusaktide mõju suurlinnapiirkondadele. |
| --- | --- |

—

linnad ja piirkonnad, samuti valitsused, vaatavad peaasjalikult Brüsseli poole, et saada finantstoetust. Reeglina jäetakse kõrvale võimalus arutada soodsaid poliitikameetmeid või vajadus arutada Euroopa Liidu õigusaktide mõju suurlinnapiirkondadele.

3.2   Komisjoni ja nõukogu kasvava pühendumise tulemuseks on märkimisväärne programmide hulk. Erinevate valdkondlike lähenemisviiside tõttu on nende programmide keskpunkt erinev ning tavaliselt on need ülesehitatud teemade erinevale määratlusele. Sellest tulenevalt on nende lähenemisviiside nähtavus tavaliselt takistatud, mis ohustab programmide tõhusust kõrvalseisjate ja lõppkasutajate jaoks.

3.3   Kahtlemata on Lissaboni strateegia aidanud kaasata linnaarengu ulatuslikumasse Euroopa raamistikku ja selle ambitsioonidesse. Ent sageli kohtab selle käigus tõrksust liikmesriikides, kes peaaegu ei tunne vajadust riigiülese lähenemisviisi järele nende linnade tagaõues. Seetõttu on projektide Euroopa-poolsesse rahastamisse linnades sageli kaasatud riigihaldus, selle asemel, et tegu oleks komisjoni ja kohaliku tasandi küsimusega ilma igasuguse ülalt-alla sekkumiseta.

3.4   Hoolimata headest illustratiivsetest näidetest valitseb üldiselt liikmesriikides, aga ka Euroopa tasandil segadus selles osas, milliseid alt-üles ja ülalt-alla lähenemisviise oleks vaja. See toob pigem kaasa suurlinnade individuaalse linnaturunduse kui struktureerituma lähenemisviisi.

3.5   Lõpetuseks mõjutavad arutelu sageli negatiivselt kahjulikud pinged maa- ja linnapiirkondade (sh linnalähedased omavalitsused) vahel.

3.6   Edukat mitmetasandilist valitsemist takistavad enamikel juhtudel ajaloolised ja kultuurilised tõkked, mis ei võimalda tõelistele väljakutsetele positiivselt reageerida.

3.7   Kokkuvõttes keskenduvad liikmesriigid ja linnastud sageli jätkuvalt oma igapäevastele toimingutele selle asemel, et olla avatud integreeritud strateegiatele või pikaajalistele eesmärkidele. Euroopa Liidu lisaväärtus ei ole hästi määratletud osalt seetõttu, et liikmesriigid ei suuda kokku leppida komisjoni volitustes ega (mitteametliku) nõukogu täpses rollis, ja osalt seetõttu, et komisjonil ei ole hetkel õigust reageerida liikmesriikide erinevatele seisukohtadele komisjoni rolli osas.

4.   Proaktiivne lähenemisviis 21. sajandi linnade taassünnile

4.1   Hoolimata komisjoni teatiste ja ELi programmide järjest ulatuslikumast keskendumisest linnadele, jääb üldpilt killustatuks. Majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja territoriaalsed nõudmised ning madalseisus finantsväljavaated vajavad sidusat ja toimivat linnade tegevuskava. Seesugune tegevuskava toetaks olemasolevaid ja varjatud majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja tehnoloogilisi võimalusi kogu kontinendil.

4.2   Varasemates arvamustes on komitee esitanud tugevaid argumente ELi sellise tegevuskava koostamiseks seoses rahvusvahelise poliitilise ja akadeemilise aruteluga 21. sajandi linnade taassünni edendamise üle. Suurlinnade mõõtme üle peetava arutelu õpetlikud elemendid on järgmised:

| — | paradigma nihe suurlinnade ja linnapiirkondade suunas globaliseerumise tulemusel, mida iseloomustavad rahvusvaheline võrgustumine ja väärtusahelad, ning riigipiiride hägustumine; |
| --- | --- |

—

paradigma nihe suurlinnade ja linnapiirkondade suunas globaliseerumise tulemusel, mida iseloomustavad rahvusvaheline võrgustumine ja väärtusahelad, ning riigipiiride hägustumine;

| — | tööstusele tuginenud piirkondade üleminek ja ümberkujundamine uuesti spetsialiseerunud töötlevale tööstusele ja teenustele ning selle mõjud majanduskeskustele ja suurlinnapiirkondadele; |
| --- | --- |

—

tööstusele tuginenud piirkondade üleminek ja ümberkujundamine uuesti spetsialiseerunud töötlevale tööstusele ja teenustele ning selle mõjud majanduskeskustele ja suurlinnapiirkondadele;

| — | linnade spetsialiseerumine investeeringuid ligitõmbavate klastrite alusena; |
| --- | --- |

—

linnade spetsialiseerumine investeeringuid ligitõmbavate klastrite alusena;

| — | ülikoolide, teaduskeskuste, kvalifitseeritud inimeste, tööstuses piirkondlikult arenenud väärtusahelate ja kvaliteetselt väljatöötatud teenuste lähedus; |
| --- | --- |

—

ülikoolide, teaduskeskuste, kvalifitseeritud inimeste, tööstuses piirkondlikult arenenud väärtusahelate ja kvaliteetselt väljatöötatud teenuste lähedus;

| — | rahvusvaheline ühendus paralleelselt aruka sisemise liikuvuse ja transpordisüsteemidega; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline ühendus paralleelselt aruka sisemise liikuvuse ja transpordisüsteemidega;

| — | keskkonnasõbralik linn: kliimamuutustega seotud, energiasäästlikud ja keskkonnahoidlikud nõudmised, mis eeldavad tõhustatud ja enam kontsentreeritud kohalikku ja piirkondlikku juhtimist ning avaliku ja erasektori partnerlust; |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralik linn: kliimamuutustega seotud, energiasäästlikud ja keskkonnahoidlikud nõudmised, mis eeldavad tõhustatud ja enam kontsentreeritud kohalikku ja piirkondlikku juhtimist ning avaliku ja erasektori partnerlust;

| — | ulatuslikult tajutav vajadus linna rahvastikutiheduse suurendamise järele valglinnastumise asemel; |
| --- | --- |

—

ulatuslikult tajutav vajadus linna rahvastikutiheduse suurendamise järele valglinnastumise asemel;

| — | linna- ja maapiirkondade parem vastastikmõju; |
| --- | --- |

—

linna- ja maapiirkondade parem vastastikmõju;

| — | sotsiaalne jätkusuutlikkus, demograafilised muutused, tööjõu kvaliteet ühiskonna kõigil tasanditel, mida toetab nõuetekohane haridus ja koolitus piirkonnas; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne jätkusuutlikkus, demograafilised muutused, tööjõu kvaliteet ühiskonna kõigil tasanditel, mida toetab nõuetekohane haridus ja koolitus piirkonnas;

| — | pakiline vajadus kultuuriliste lõhede ületamiseks, mis keskendub positiivsete võimaluste loomisele vähemuste tarvis, mis omakorda on kasulik ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

—

pakiline vajadus kultuuriliste lõhede ületamiseks, mis keskendub positiivsete võimaluste loomisele vähemuste tarvis, mis omakorda on kasulik ühiskonnale tervikuna;

| — | vajadus parandada elu- ja eluaseme kvaliteeti eriti seoses rändega; |
| --- | --- |

—

vajadus parandada elu- ja eluaseme kvaliteeti eriti seoses rändega;

| — | linnaplaneerimiskunsti rõhutamine, tagades suurlinnapiirkondade kui terviku optimaalse arengu tingimused, mis eeldab linnaplaneerijate ja arhitektide kaasamist; |
| --- | --- |

—

linnaplaneerimiskunsti rõhutamine, tagades suurlinnapiirkondade kui terviku optimaalse arengu tingimused, mis eeldab linnaplaneerijate ja arhitektide kaasamist;

| — | tagatised sisemiseks ja väliseks ohutuseks ja turvalisuseks; |
| --- | --- |

—

tagatised sisemiseks ja väliseks ohutuseks ja turvalisuseks;

| — | vaba aeg. |
| --- | --- |

—

vaba aeg.

4.3   Mitte vähemoluline on see, et suurlinnapiirkondade ja linnade tõhus valitsemine tugineks ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviiside kombineerimisele. Suurlinnapiirkondade tasandil tuleb tagada kõigi sidusrühmade osalemine: parimad tulemused saavutatakse siis, kui vastutuse võtavad kõik asjaomased ühiskonnakihid. Tulemus on seda tõhusam, mida parem on otsustusprotsessi ja otsuste täideviimise eest vastutavate tasandite vastastikmõju ehk mitmetasandiline valitsemine.

4.4   Valitud piirkondlikud ja kohalikud osapooled on vastutuse võtmisel keskses rollis. Lisaks sellele on võimalik välja töötada kodanikuühiskonna osalusdemokraatia uued vormid. Siin võivad kasuks tulla ELi tasandil määratletud suundumused.

4.5   Euroopa Liidu lepingus tunnustatakse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval selgesõnaliselt territoriaalset ühtekuuluvust kui ELi üht põhieesmärki (7). Kõiki kolme aspekti loetakse poliitikavaldkondadeks, milles ELil ja liikmesriikidel on jagatud pädevus. Seega ei käsitleta piirkondi puudutavaid poliitikavaldkondi enam kui liikmesriikide ainuõigust subsidiaarsuse tähenduses. Seda seisukohta kajastatakse ka üleeuroopalisi võrke puudutavates sätetes (8).

4.6   Lisaks sellele laiendatakse subsidiaarsuse põhimõtet piirkondlikule ja kohalikule tasandile, sest lepingus rõhutatakse selgesõnaliselt kohalikku ja piirkondlikku autonoomiat (9), mis on suhteliselt kooskõlas tegelikkusega, kuivõrd siseturgu, tööstust, teadus- ja arendustegevust, energiat, keskkonda ja tervishoidu puudutavate poliitikameetmete edukus sõltub suuresti nende rakendamisest piirkondades ja eriti suurlinnapiirkondades.

5.   Linnade tegevuskava ja suurlinnade areng

5.1   Euroopa ühiskond peab valmistuma tulevikuks. Territoriaalne ühtekuuluvus on üks tema käsutuses olev vahend. Komitee arvates on terviklikud lähenemisviisid suurlinnapiirkondadele – prioriteetsetele valdkondadele – ja suurlinnade arenguprotsessid kooskõlas linnade ainulaadse struktuuriga Euroopas ning edendavad sotsiaalmajanduslikku vastupanuvõimet.

5.2   Suurlinnade areng peaks hõlmama endas uut virtuaalset viisi Euroopa kaardi vaatamiseks. Kaart ei peaks enam esindama ainuüksi pilti koostööd tegevatest liikmesriikidest ega pilti, millel suur vastandub väikesele ja maa linnale. Kaart peaks pigem kajastama suurlinnade arengut – nii riikide sees kui ka piiriüleselt – kui ruumilist kohandumist tänastele ja lähituleviku ühiskondlikele, majanduslikele ja tehnoloogilistele arengutele. Antud kontekstis peaks suurlinnade arengu tegevuskava aitama Euroopa ühiskonnal optimaalselt kohanduda.

5.3   Komitee arvates peaksid suurlinnade arengud aitama tõhusalt kaotada maapiirkondade ja linnade polariseerumist. See on tuliseid arutelusid tekitav küsimus. On hulgaliselt argumente, mis toetavad positiivse vastastikmõju edendamist kahe poole vahel. Vastastikuse kasu edendamiseks tuleb välja töötada uued vahendid. METREXil on huvitav valmimisjärgus algatus URMA – linna ja maa koostöö suurlinnapiirkondades –, milles esitletakse meetodeid ja konkreetseid parandusprojekte. Muid pragmaatilisi parendusi on võimalik saavutada polütsentrismi asjakohasel kohaldamisel ning luues projekte, mis tuginevad valitsemise uutele vormidele. Levitada tuleks häid tavasid.

5.4   Lisaks 2008. aastal nimetatud arengutele märgib komitee, et tõhustatud on jõupingutusi suurlinnade arengu käivitamiseks. Enamik neist on majanduslikud. Ent ka ruumilistel, sotsiaalsetel ja kultuurilistel aspektidel võib olla oluline roll. Paljude eri näidete ja mudelite seas väärivad mainimist järgmised:

| — | koostöö Saksamaa „Metropolregionen”-piirkondade vahel hoogustub „Initiativkreis Europäische Metropolregionen” raames; |
| --- | --- |

—

koostöö Saksamaa „Metropolregionen”-piirkondade vahel hoogustub „Initiativkreis Europäische Metropolregionen” raames;

| — | „pôles métropolitaines”„pôles d'excellence'i” kõrval Prantsusmaal; |
| --- | --- |

—

„pôles métropolitaines”„pôles d'excellence'i” kõrval Prantsusmaal;

| — | Grand Paris (sh tema tulevane ühendus Atlandi ookeani ja põhjaga); |
| --- | --- |

—

Grand Paris (sh tema tulevane ühendus Atlandi ookeani ja põhjaga);

| — | Öresundi piirkonna oodatav laiendamine ning Suur-Stockholmi tugevdamine; |
| --- | --- |

—

Öresundi piirkonna oodatav laiendamine ning Suur-Stockholmi tugevdamine;

| — | hoogustunud projektid Madalmaade Randstadis (Amsterdami ümbrus ja tulevane kaksiklinn Rotterdam – Haag); |
| --- | --- |

—

hoogustunud projektid Madalmaade Randstadis (Amsterdami ümbrus ja tulevane kaksiklinn Rotterdam – Haag);

| — | Barcelona, Valencia ja Bilbao suurlinnapiirkondade loomine; |
| --- | --- |

—

Barcelona, Valencia ja Bilbao suurlinnapiirkondade loomine;

| — | kohalike ettevõtete partnerlusest (Local Enterprise Parntership, LEP) saadud esimesed kogemused mõnes Inglismaa suuremas linnas; |
| --- | --- |

—

kohalike ettevõtete partnerlusest (Local Enterprise Parntership, LEP) saadud esimesed kogemused mõnes Inglismaa suuremas linnas;

| — | suurlinnade areng Varssavi, Gdanski ja Sileesias asuva Katowice linnapiirkondades. Viimase kahe puhul on oodata suurt piiriülest mõju (Läänemeri ja Tšehhi Vabariik); |
| --- | --- |

—

suurlinnade areng Varssavi, Gdanski ja Sileesias asuva Katowice linnapiirkondades. Viimase kahe puhul on oodata suurt piiriülest mõju (Läänemeri ja Tšehhi Vabariik);

| — | suurlinnade areng Praha ja Budapesti ümber; |
| --- | --- |

—

suurlinnade areng Praha ja Budapesti ümber;

| — | tekkiv kaksiklinn Viin – Bratislava; |
| --- | --- |

—

tekkiv kaksiklinn Viin – Bratislava;

| — | suurlinnaambitsioonid Leipzigi ümbruses kultuurilise nimetaja all „Lutheri aastakümme” – Lutheri 1517. aasta revolutsiooni 500. aastapäev. |
| --- | --- |

—

suurlinnaambitsioonid Leipzigi ümbruses kultuurilise nimetaja all „Lutheri aastakümme” – Lutheri 1517. aasta revolutsiooni 500. aastapäev.

5.5   Tekkivatel makropiirkondadel on võimalik anda suurlinnade arengule eriline hoog. Kõnealuste makropiirkondade hulka kuuluvad Läänemere piirkond, Doonau piirkond ja Loode-Euroopa (kuigi viimatimainitu ei ole ametlik, räägitakse kirjanduses makropiirkonnast, mis koosneb Nord-Pas-de-Calais'st, Belgiast, Luksemburgist, Madalmaadest ning Nord-Rhein Westfaleni liidumaast).

5.6   Euroopa seisukohast vajavad piiriülesed algatused – mõnikord koos, ent sageli ilma riikide valitsuste toetuseta – erilist tähelepanu. Mainimist väärib Saksa „Initiativkreis Metropolitane Grenzregionen”. Lisaks olemasolevatele mudelitele nagu Öresund ja Lille-Courtrai on käivitatud terve rida uusi algatusi. Mõned näited on: Ülemrhein (Basel, Strasbourg, Karlsruhe), Alamrhein (Rheinland-Pfalz, Luksemburg, Nancy), Katowice, Savoie-Aosta jne. Hamburg kavatseb tugevdada oma sidemeid Öresundi piirkonnaga paremate ühenduste kaudu. Venemaa linna Kaliningradi ja Gdanski suurlinnapiirkonna suhete areng pakub huvitavaid koostöönäiteid.

5.7   Väiksemad liikmesriigid, näiteks Sloveenia, võivad saada erilist kasu hästi määratletud piiriülestest algatustest. Alates 2007. aastast hoogustab selliseid piiriüleseid algatusi õiguslik instrument – Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR).

5.8   Komitee soovitab, et EKTRi kasutamist ei piirataks vaid naabruses asuvatele piiriülestele piirkondadele. Euroopa suurlinnapiirkondi, mis soovivad ehitada konkurentsivõimelisemat Euroopat kolmandate riikide suhtes (Hiina), tuleks julgustada tegema väärtusahelate raames aktiivset koostööd, mida saadaks traditsioonilise koostöö nn superstruktuur kultuuri, hariduse, halduskoostöö jt valdkondades, et muuta majanduskoostöö kriisidele vähem avatuks. Üks ilmekas näide oleks ETKR Hamburgi ja Toulouse'i jaoks, kuna mõlemad linnad on spetsialiseerunud lennutööstusele.

5.8.1   Komitee teeb ettepaneku, et küsimusi, millega puutuvad kokku olemasolevate ja võimalike ETKRide esindajad ja volitatud ametiasutused, nagu mainiti ETKRi 2010. aasta järelevalvearuandes, käsitletaks ETKRi direktiivi 2011. aastal aset leidva läbivaatamise käigus.

5.9   Euroopa Liit vajab süvaanalüüsi suurlinnade arengust praegustes sotsiaal-majanduslikes tingimustes. Selline analüüs eeldab ajakohast geograafilist, majanduslikku, sotsiaalset ja tehnoloogilist Euroopa kaarti. EPSON võib selles vallas suuresti abiks olla. Eurostati roll usaldusväärsete andmete esitamisel jääb asendamatuks. Lisaks tuleks tõhusamalt kasutada Urban Audit'it ja Urbact'i, et tagada teadustulemuste ja praktiliste kogemuste levitamine.

5.10   Komitee usub, et olemasoleva talitustevahelise linnaarengu töörühma kõrvale tuleks Euroopa 2020. aasta strateegia alusel luua suurlinnade arengut käsitlev kõrgetasemeline rühm või töörühm. See töörühm peaks olema valdkonnaülene ja hõlmama liikmesriikide, suurlinnapiirkondade, avalike ja erasidusrühmade ning kodanikuühiskonna esindajaid.

5.11   Töörühma eesmärk peaks olema töötada välja pikaajaline nägemus suurlinnade Euroopa, sh piiriüleste suurlinnapiirkondade kohta, nagu on ette nähtud ka ühises programmitöö projektis Urban Europe, mille pikaajaline perspektiiv on Euroopa 2050.

5.12   Toetudes punktis 4.2 nimetatud suurlinnaarengu elementidele, võib Euroopa platvorm toimida liikumapaneva jõuna järgmistel kaalutlustel:

| — | määratleda ühised nimetajad suurlinnade arengu vahel hoolimata suurlinnapiirkondade suurtest erinevustest, ning edendada häid tavasid; |
| --- | --- |

—

määratleda ühised nimetajad suurlinnade arengu vahel hoolimata suurlinnapiirkondade suurtest erinevustest, ning edendada häid tavasid;

| — | kohaldada Euroopa 2020. aasta strateegiat, selle terviklikku lähenemisviisi ja rõhku, mis pandud sellele, et kaasata võimalikult palju sidusrühmi Euroopa Liidu nende eesmärkide saavutamisse, mis on seotud aruka, säästva ja kaasava majanduskasvuga suurlinnapiirkondades; |
| --- | --- |

—

kohaldada Euroopa 2020. aasta strateegiat, selle terviklikku lähenemisviisi ja rõhku, mis pandud sellele, et kaasata võimalikult palju sidusrühmi Euroopa Liidu nende eesmärkide saavutamisse, mis on seotud aruka, säästva ja kaasava majanduskasvuga suurlinnapiirkondades;

| — | arutada olulist juhirolli, juhtimisega seotud väljakutseid ja arengut; |
| --- | --- |

—

arutada olulist juhirolli, juhtimisega seotud väljakutseid ja arengut;

| — | saada kasu teadmiste koondamisest teadusringkondade ja riigiasutuste vahel; |
| --- | --- |

—

saada kasu teadmiste koondamisest teadusringkondade ja riigiasutuste vahel;

| — | määratleda ratsionaalsed vastused jätkuval finantskärbete perioodil, mis niikuinii eeldab olemasolevate ressursside tõhusamat kasutust; |
| --- | --- |

—

määratleda ratsionaalsed vastused jätkuval finantskärbete perioodil, mis niikuinii eeldab olemasolevate ressursside tõhusamat kasutust;

| — | töötada välja hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni kolmnurk, mis on liikumapanev jõud suurlinnastumise taga kogu Euroopas; |
| --- | --- |

—

töötada välja hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni kolmnurk, mis on liikumapanev jõud suurlinnastumise taga kogu Euroopas;

| — | arutada ja käivitada säästva tulevikulinna käsituse raames arukaid pilootprojekte, mis puudutavad teemasid nagu elamisväärne linn, ühendatud linn, ettevõtlik linn ja edumeelne linn; |
| --- | --- |

—

arutada ja käivitada säästva tulevikulinna käsituse raames arukaid pilootprojekte, mis puudutavad teemasid nagu elamisväärne linn, ühendatud linn, ettevõtlik linn ja edumeelne linn;

| — | hinnata Euroopa kliimamuutuste tegevuskava mõju linnadele (energia, transport, ehitus) ja sõnastada soovitud lähenemisviisid; |
| --- | --- |

—

hinnata Euroopa kliimamuutuste tegevuskava mõju linnadele (energia, transport, ehitus) ja sõnastada soovitud lähenemisviisid;

| — | aidata lõpetada maapiirkondade ja linnade polariseerumine; |
| --- | --- |

—

aidata lõpetada maapiirkondade ja linnade polariseerumine;

| — | anda lisaväärtust riiklike arutelude hoogustamisse suurlinnaarengu küsimustes ning luua võimalusi paindlikumate piirkondade tekkeks; |
| --- | --- |

—

anda lisaväärtust riiklike arutelude hoogustamisse suurlinnaarengu küsimustes ning luua võimalusi paindlikumate piirkondade tekkeks;

| — | määratleda suurlinnapiirkondade olulisus funktsionaalsete piirkondadena laiemas (ülemaailmses) kontekstis. |
| --- | --- |

—

määratleda suurlinnapiirkondade olulisus funktsionaalsete piirkondadena laiemas (ülemaailmses) kontekstis.

5.13   Seni on kogemuste ja saadud õppetundide struktuurne vahetus jäänud piiratuks. Euroopa Liidu töörühm võiks etendada väga innustavat rolli ning levitada häid tavasid ja praktilisi kogemusi. Need võivad samuti abiks olla Euroopa poliitikate sõnastamisel ning Euroopa fondide suunamisel nn rohujuuretasandi projektidesse.

5.14   Euroopas on linnaarengu teemal koostatud arvukalt uurimusi ja analüüse. Euroopa raamistik peaks aitama võidelda killustumise vastu ning tõhustada koostööd. Spetsialiseerunud teaduskeskusi ja ülikoole on Euroopas võimalik paremini koondada.

5.15   Üks näide Euroopa pilootprojektist oleks luua nn fiktiivsed elavad laboratooriumid (praktikakogukonnad) konkreetsete teemade käsitlemiseks, näiteks majandusklastrid, teadmiste kolmnurk, säästev areng, kaasav avaliku ja erasektori partnerlus, sotsiaalelamumajandus, juhiroll (riigi tasandist allapoole jäävas) territoriaalses arengus jne. Iga laborit koordineeriks üks suurlinnapiirkond ja see koosneks erinevatest avaliku ja erasektori sidusrühmadest.

5.16   Samuti oleks ruumi nõudlusest lähtuvatele algatustele, kus suurlinnapiirkonnad esitlevad teatud väljakutseid ja probleeme Euroopa Liidu tasandil. Seejärel tuleks kogu Euroopas leida viisid ja vahendid, et neile probleemidele asjakohaselt vastu seista. Hilisemas etapis on võimalik koguda poliitilisi soovitusi, kogemusi ja ülevaateid heade ja halbade tavade kohta.

5.17   Muud võimalikud algatused on: linnadele ja suurlinnapiirkondadele mõeldud Euroopa õpetamissüsteem, mis tagab usaldusväärse teabe tulevaste projektide kohta, mis on mujal juba ellu viidud; iga-aastane konverents suurlinnade arengu hetkeseisu kohta ja – kõige olulisem – linnade kogemustest saadud vajalikud õppetunnid ühtse turu saavutamiseks.

5.18   Komitee on seisukohal, et kui töötatakse välja interaktiivsed meetodid ja tõeliselt toimiv mitmetasandiline valitsemine ning kaasatakse linnad ja suurlinnapiirkonnad Euroopa integratsiooni, avaneb täiesti uus varjatud võimaluste jada ja tõenäoliselt kerkib esile eelarvamustevaba suhtumine.

6.   Euroopa 2020. aasta strateegia – kindel alus Euroopa Liidu linnade tegevuskavale

6.1   Komitee on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia pakub kasulikke vahendeid võimaluste ja eelarvamustevaba suhtumise arendamiseks. Asjakohane keskendumine suurlinnaarengule loob paremad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused ning suurendab riiklikku ja rahvusvahelist tuntust.

6.2   Komitee jagab Euroopa Komisjoni voliniku Johannes Hahni seisukohta, kes näeb linnades ja suurlinnapiirkondades olulisi osapooli Euroopa 2020. aasta strateegias. 2010. aasta juunis Toledos toimunud ministrite mitteametlikul kohtumisel linnaarengu küsimuses sõnas Hahn järgmiselt: „Toimetulekul kiiresti edenevast globaliseerumisest ja kiiretest struktuursetest muutustest tulenevate väljakutsetega on linnad eesliinil innovatsiooni loomisel ja majanduslike edusammude astumisel”.

6.3   2008. aasta arvamuses toetas komitee suurlinnapiirkondade tegevuskava koostamist Lissaboni strateegia alusel (10). Eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia terviklik planeerimine, millega lisatakse uusi tahke Lissaboni strateegiasse, loob spetsiaalseid võimalusi suurlinnapiirkondadele ja samuti mitmetasandilise valitsemise parandamisele, mis on aastaid olnud väga nõrk koht.

6.4   Suurlinnapiirkondades on teabevahetuskanalid lühemad kui riiklikul tasandil. Otsustusprotsess ja kavandamine on reeglina lihtsam. Ametiasutused ja teised sidusrühmad – sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, eriti kõigi tasandite õppeasutused, linnakujundajad, kinnisvaraplaneerijad ja erainvestorid – tegutsevad tavaliselt eesmärgipärasemalt. Edukad näited osutavad sellele, et eesmärgipärasus, üldine teadlikkus ja isegi uhkus on eriline liikumapanev jõud suurlinnapiirkondades.

6.5   Järjest enam koostatakse eesmärgipäraseid tegevuskavu, mis on inspireeritud edukatest näidetest. Enamikel juhtudel on nad kasu saanud visiooniga linnapeadest ning ulatuslikku toetust leidnud nägemusest. Mõned näited on Suur-Bilbao, Kopenhaagen-Malmö, Viin ja Birmingham.

6.6   Linnade tegevuskava tooks kasu mõlemale osapoolele: Euroopa 2020. aasta strateegia võib luua sellisele tegevuskavale kasuliku struktuuri, samas kui edukad suurlinnapiirkonnad edendavad Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimist (11). Olulisimad elemendid on järgmised.

6.6.1   Euroopa 2020. aasta strateegia kätkeb endas vajadust tõhusama koordineerimise järele komisjonis, tehes tihedat koostööd nõukoguga. Poliitikaloome ja ELi programmid tuleks ratsionaliseerida. Komitee toetab projektide klasterdamist komisjonis. Oluline kõrvalmõju on komisjoni meetmete ja (Euroopa tasandi) koordineerimise suurem nähtavus.

6.6.2   Hästi määratletud üldine lähenemisviis peab aitama kompenseerida möödapääsmatuid finantskärpeid, mis praeguses majanduslanguses tabavad linnu kõigis liikmesriikides.

6.6.3   Kuni tänaseni on subsidiaarsuse põhimõte takistanud linnade tegevuskava elluviimist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia eeldab tihedamat koostööd ELi ja liikmesriikide vahel koos paindlikuma lähenemisviisiga subsidiaarsusele, mille puhul ei tehta nii ranget vahet ELi ja riiklike pädevuste vahel.

6.6.4   On oluline, et selline paindlikkus sillutaks teed piirkondade, suurlinnade ja kohalike omavalitsuste kaasamisele ELi raamistikku vastutustundlike osapooltena. Aastaid on mitmetasandiline valitsemine olnud ulatusliku arutelu all ilma konkreetsete tulemusteta. Saabunud on aeg siirduda sõnadelt mitmetasandilise valitsemise juurde ning tõhustada toimivaid interaktiivseid kohustusi avaliku ja erasektori osalejate ning kodanikuühiskonna vahel.

6.6.5   Euroopa 2020. aasta strateegia raames koostatav linnade tegevuskava eeldaks samuti komisjoni ulatuslikumat järelevalvet küsimustes, mis on otseselt seotud linnade ja suurlinnapiirkondadega. See tähendab, et linnu ja suurlinnapiirkondi, sh sidusrühmi ja kodanikuühiskonda, tuleb tunnustada kui kaasosalejaid poliitikameetmete ja ELi programmide rakendamisel.

6.6.6   Samuti soovitatakse Euroopa 2020. aasta strateegias tihendada suhteid üksikute liikmesriikide vahel. Siin on võimalik esile tõsta kaht olulist valdkonda:

| — | liikmesriigid peaksid tähelepanelikumalt jälgima üksteise tavasid ja saavutusi; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peaksid tähelepanelikumalt jälgima üksteise tavasid ja saavutusi;

| — | tihedam koostöö liikmesriikide vahel oleks kasulik piirialadele ja nende võimalustele toimida suurlinnapiirkondadena. Riikide valitsuste kahe- ja kolmepoolsed kohustused oleksid piiriülese koostöö tihendamisel äärmiselt oluline vahend. |
| --- | --- |

—

tihedam koostöö liikmesriikide vahel oleks kasulik piirialadele ja nende võimalustele toimida suurlinnapiirkondadena. Riikide valitsuste kahe- ja kolmepoolsed kohustused oleksid piiriülese koostöö tihendamisel äärmiselt oluline vahend.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 319/05, 13.12.2008, lk 13.

1

(2)  Kõnealused deklaratsioonid võeti vastu Prantsusmaa ja Hispaania eesistumise ajal Marseille's 2008. aastal ja Toledos 2010. aastal.

2

(3)  Vt Ungari eesistumisaja järeldused ning Euroopa Liidu territoriaalne tegevuskava 2020, milles lepiti kokku ministrite mitteametlikul kohtumisel Gödöllős 19. mail 2011.

3

(4)  EMSK omaalgatuslik arvamus „Suurlinna-alad: sotsiaalmajanduslikud tähendused Euroopa tuleviku jaoks”, ELT C 302/20, 7.12.2004, lk 101. 2007. aastal töötati välja rida eriküsimusi järelmeetmena EMSK omaalgatuslikule arvamusele teemal „Euroopa suurlinnapiirkonnad: sotsiaalmajanduslikud tagajärjed Euroopa tuleviku jaoks”, ELT C 168/02, 20.7.2007, lk 10.

4

(5)  EMSK ettevalmistav arvamus teemal „Linnakeskkonna tasakaalustatud arengu suunas: väljakutsed ja võimalused”, raportöör Joost van Iersel, ELT C 77/27, 31.3.2009, lk 123.

5

(6)  Tuntud on teosed: Richard Florida „Cities and the creative class”, Charles Landry, „The Creative City” ja Edward Glaeser „Triumph of the City”.

6

Cities and the creative class

The Creative City

Triumph of the City

(7)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 3.3.

7

(8)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 170–172.

8

(9)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 5.3.

9

(10)  Vt joonealune märkus 5.

10

(11)  Mõningaid huvitavaid sellekohaseid märkusi võib leida 2011. aasta juunis vastuvõetud raportist „Euroopa linnade arengukava ja selle tulevik ühtekuuluvuspoliitikas”, Euroopa Parlament A7-0218/2011, raportöör Oldřich Vlasák.

11

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/15

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „LEADERi programm kui kohaliku arengu vahend” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 376/03

Raportöör: Roman HAKEN

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„LEADERi programm kui kohaliku arengu vahend”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 6. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 151, erapooletuks jäi 15.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Viimase kahekümne aasta jooksul on LEADERi meetod tõestanud oma elujõulisust. Seega tuleb LEADERit kui järeleproovitud ja tulemuslikku arenguvahendit laiendada, säilitades selle peamised põhimõtted, nagu kodanikuühiskonna otsene osalemine oma esindajate kaudu kohalikus partnerluses ja kohalike inimestega pidevalt peetav dialoog, milles käsitletakse tulevasi arenguprioriteete.

1.2   Mis puudutab rakenduskavasid 2013. aasta järgseks perioodiks, siis tuleks märkimisväärselt tugevdada partnerluste lähenemisviisi (eelkõige kohalikke ja piirkondlikke valdkonnaüleseid partnerlusi maapiirkondades, aga eraldiseisvalt ka linnapiirkondades), viies samal ajal läbi ka protsesside ja partnerluste hädavajaliku ühtlustamise, ning tagada projektide kõrgendatud lisaväärtus, kasulikkus ja tulemuslikkus. Partnerlused tuleb alati välja töötada alt üles suunatud põhimõttel.

1.3   Komitee pooldab LEADERi lähenemisviisi ja selle laiendamist – alt üles partnerluste vormis – teiste maapiirkondadele mõeldud Euroopa fondide vahenditele ning soovitab selgesõnaliselt kasutada sama meetodit – mõne muu nimetuse all – ka linnades, et viia arengu valdkonna strateegiaid kenasti ellu ja teha investeeringuid. Partnerlused võivad aidata kaasa kohalike omavalitsusüksuste, ettevõtete, mittetulundusühingute ja kodanike nende tegevuste sidumisele, mis põhinevad jätkusuutlikkuse põhimõttel. See tähendaks siiski Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja struktuurifondide vahel praegu järgitavast nn valdkonnapõhisest mõtlemisest loobumist ning eri rahastamisvahendite vahel rangete piiride tõmbamise vähendamist, võttes samal ajal vastu samalaadseid eeskirju, et eri rahastamisvahendeid võiks kasutada kontrollisüsteemi ja ühiste näitajate raames.

1.4   2013. aastale järgnevaks perioodiks pakub komitee välja:

| a) | kõikehõlmava lähenemisviisi kohalikule arengule maapiirkondade jaoks, mis koondab eri fondide vahendid ühe eelarve alla ning mis põhineb võimalusel kasutada lihtsustatud korras ja halduskoormat suurendamata Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi ning muidki vahendeid; |
| --- | --- |

a)

kõikehõlmava lähenemisviisi kohalikule arengule maapiirkondade jaoks, mis koondab eri fondide vahendid ühe eelarve alla ning mis põhineb võimalusel kasutada lihtsustatud korras ja halduskoormat suurendamata Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi ning muidki vahendeid;

| b) | arutada maapiirkondade ühtset määratlust ja selles kokku leppida ning nõuda kohaliku arengu strateegia koostamisel integreeritud lähenemisviisi kasutamist; |
| --- | --- |

b)

arutada maapiirkondade ühtset määratlust ja selles kokku leppida ning nõuda kohaliku arengu strateegia koostamisel integreeritud lähenemisviisi kasutamist;

| c) | kasutada LEADERi lähenemisviisi asjakohase mudelina alt üles partnerluste loomiseks ja elluviimiseks; |
| --- | --- |

c)

kasutada LEADERi lähenemisviisi asjakohase mudelina alt üles partnerluste loomiseks ja elluviimiseks;

| d) | näha iga fondi raames ette rahastamisvõimalusi, et valmistada ette ja viia ellu integreeritud arengustrateegiat, mis koondaks kohalike partnerluste suutlikkust ja pädevusi; |
| --- | --- |

d)

näha iga fondi raames ette rahastamisvõimalusi, et valmistada ette ja viia ellu integreeritud arengustrateegiat, mis koondaks kohalike partnerluste suutlikkust ja pädevusi;

| e) | määratleda selgelt ja hoolikalt kohalike tegevusrühmade liikmete huvikonfliktid ja vastata enamikule LEADERi elluviimisele osaks saanud kriitika aspektidele, et suurendada läbipaistvust ning tõhustada avalikku kontrolli ja kodanike teavitamist, koondades teavet kohalike tegevusrühmade olemuse, tegevuse ja konkreetsete tulemuste kohta eri omavalitsustes jne ning korraldades selleks konverentse ja seminare, koostades väljaandeid ja võttes sõna meedias (raadios, televisioonis, ajakirjanduses jne). |
| --- | --- |

e)

määratleda selgelt ja hoolikalt kohalike tegevusrühmade liikmete huvikonfliktid ja vastata enamikule LEADERi elluviimisele osaks saanud kriitika aspektidele, et suurendada läbipaistvust ning tõhustada avalikku kontrolli ja kodanike teavitamist, koondades teavet kohalike tegevusrühmade olemuse, tegevuse ja konkreetsete tulemuste kohta eri omavalitsustes jne ning korraldades selleks konverentse ja seminare, koostades väljaandeid ja võttes sõna meedias (raadios, televisioonis, ajakirjanduses jne).

1.5   Barca aruande (1) üks põhiaspekt on nn piirkonnale kohandatud arengumudel, mis peab edendama probleemide lahendamisel kohalikku või piirkondlikku integreeritud lähenemisviisi. Selle piirkonnale kohandatud strateegia eesmärk on võidelda kohaliku potentsiaali püsiva alakasutamisega. Selles mõttes vastab see täielikult LEADERi kui alt üles suunatud meetodi vaimule ja eesmärkidele. LEADERi lähenemisviis keskendub spetsiifilistele kohalikele probleemidele, mille puhul kohalikud osalejad koondavad oma jõud, et kasutada koos paremini ära oma piirkonna olemuslikku potentsiaali. Tihti tuleb sel teemal arutledes meenutada, et Lissaboni lepinguga uuendati subsidiaarsuse kontseptsiooni, mis on seotud kohalike ja piirkondlike osalejate rolli tugevdamisega.

1.6   Komitee pooldab halduskulude märkimisväärset vähendamist, eelkõige väikesemahuliste projektide puhul (nt vähendades nõutavate dokumentide ja aruannete arvu), ning LEADERi lisamist lihtsustamisprotsessi, mis võimaldaks suuremat paindlikkust ja piirkondade tasandil uuenduste käivitamist. Seoses projektidega soovitab komitee ellu viia suuremahulise Euroopa ettemaksetega finantseerimise või jätkuva finantseerimise süsteemi. See parandaks märkimisväärselt piirkondade vastuvõtuvõimet, seadmata ohtu väikeste osalejate – projektide algatajate ja lõppkasutajate ning seega ka projektijuhtide – rahavoogusid. Samal ajal soovitab komitee kaaluda võimalust asendada riiklik kaasrahastamine mitterahalise omaosalusega, nt vabatahtliku tööga.

1.7   Et kasutada mahult rohkem vahendeid ja mitmeid rahastamisvahendeid korraga ning viia LEADERi lähenemisviis üle ka linnapiirkondadele, soovitab komitee minna õppeprotsessi kaudu tagasi LEADERi lähenemisviisi katsetamise etappi, toetudes samal ajal vaieldamatult positiivsele kogemusele, mis on omandatud viimasel kahel aastakümnel, mil maapiirkondades hakati ellu viima lähenemisviisi ja ühenduse algatusi. Komitee pooldab suuremat paindlikkust uuendusliku protsessi kasutamisel. See võimaldab piirkondadel kiiremini areneda.

2.   Sissejuhatus

2.1   LEADERi lähenemisviis ja selle päritolu: ajalugu, mõju

2.1.1   1991. aastal ühenduse algatusena käivitatud LEADERi lähenemisviisi on Euroopa Komisjon mitme etapiga pikka perioodi kestel edasi arendanud. Programm LEADER I oli nn kogemuse etapp, LEADER II katsetamise etapp ja kuni 2006. aastani kestnud LEADER+ võimaldas saavutada küpsust. Perioodil 2004–2006 võeti lähenemisviis katse korras kasutusele uutes liikmesriikides. Alates praeguse programmitöö perioodi algusest 2007. aastal moodustab LEADER osa ühise põllumajanduspoliitika teise samba neljast teljest, olles selle poliitikameetme peamine vahend. LEADERit rahastatakse praegu Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist kui osa liikmesriikide maaelu arengu programmidest ning liikmesriigid kaasrahastavad seda Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ühise halduse põhimõttel. Alates 1991. aastast on eri LEADERi ühenduse algatustele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi praegusele neljandale teljele eraldatud kokku 9,75 miljardit eurot. Praegu tegutseb ELis enam kui 2 200 kohalikku tegevusrühma. Viimase 20 aasta jooksul on ELi poolt LEADERile makstud toetuste abil suudetud luua omasuguste hulgas ainulaadne maaelus osalejate võrgustik, mis hõlmab kõiki 27-t liikmesriiki.

2.1.2   Nii sündis ainulaadne ja uuenduslik partnerlus- ja koostöömeetod, mis võimaldab projekte rahastada läbipaistval viisil ja seda isegi ELi 27 riigi kõige raskemini ligipääsetavates piirkondades, kes saavad nii samuti juurdepääsu Euroopa-poolsele rahastamisele.

2.2   Praegune olukord ELis: kohalikud tegevusrühmad

2.2.1   LEADER on rahastamisvahendi ja meetodina maapiirkondades populaarne ja seda mitte ainult kohalike tegevusrühmade liikmete hulgas, vaid eelkõige omavalitsuste ja nende ettevõtete silmis, kes maapiirkondade omavalitsuste territooriumil tegutsevad. Kohalikud tegevusrühmad on loodud kõigis ELi 27-s liikmesriigis, sh Rumeenias ja Bulgaarias, kus rühmad peagi tegevust alustavad. LEADERil on oluline roll ELi kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide eelliitumise strateegia raames.

2.2.2   ELi 27-s liikmesriigis on seni valitud välja 2 192 kohalikku tegevusrühma, millele on perioodiks 2007–2013 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kogueelarvena ette nähtud umbes 5,5 miljardit eurot.

2.2.3   LEADER toetab Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi neljandat telge perioodil 2007–2013. Kogukulud, mis hõlmavad liikmesriikide ja erasektori tehtud kaasfinantseeringuid, ulatusid selle programmi raames 13,9 miljardi euroni avaliku sektori ja viie miljardi euroni erafinantseeringute puhul.

2.2.4   Uutes liikmesriikides kasutatakse LEADERit rohkem kui ELi nn vanades liikmesriikides. Teatud liikmesriikides hõlmab kohalike tegevusrühmade tegevus peaaegu kogu riigi pindala ning nad kujutavad endast tõhusat vahendit maapiirkondade ja maapiirkondade väikelinnadega seotud poliitikameetmete elluviimisel. Tegemist on vahendiga, mis toetab tõhusalt kohalikke ametivõime.

2.2.5   Kohalikud tegevusrühmad on võimaldanud saavutada sellise haldussuutlikkuse, mille abil on võimalik tagada ELi finantsvahendite läbipaistev jagamine kohalikul tasandil.

2.2.6   Praeguses majanduskriisi olukorras võivad need kohalikud ja paindlikud vahendusorganid aidata tulemuslikult kaasa tööhõive olukorra parandamisele kohalikul tasandil.

2.3   LEADER+ hindamine

2.3.1   Ühenduse algatuse LEADER+ elluviimist analüüsis Euroopa Kontrollikoda, kes esitas Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele kuus peamist soovitust, kus võetakse kokku meetodi nõrgad kohad. Komisjon vastas neile soovitustele ning kontrollikoja kriitikat on arvesse võetud perioodi veel allesjäänud ajal ja LEADERi kujundamisel järgmise programmitöö perioodi ajal.

2.3.2   ELi nn vanades liikmesriikides on LEADER+ ühenduse algatusega seotud 893 kohalikku tegevusrühma. 2004. aastal hakkasid kuues nn uues liikmesriigis LEADERi tüüpi meetmeid kohaldama veel 250 kohalikku tegevusrühma. Ühenduse algatusele on kokku eraldatud 2,1 miljardit eurot.

2.3.3   Tänu LEADERi meetodile on maapiirkonnad saanud alustada partnerluste loomist avaliku ja erasektori vahel. LEADERi meetod on märkimisväärselt parandanud Euroopa rahastamisvahendite kasutamise suutlikkust.

2.3.4   Praegusel perioodil on LEADER+ soodustanud kohalike tegevusrühmade arengut, mis on võimaldanud jõuda nende praeguse arvuni – rohkem kui 2 200.

2.3.5   Hoolimata LEADERi meetodile osaks saanud Euroopa Kontrollikoja kriitikast annab selle elluviimine konkreetseid tulemusi ja selles võetakse täielikult arvesse Euroopa Liidu poliitikat, kuna see on tõhus, toob kaasa positiivse arengu ning on osutunud sihipäraseks, laiaulatuslikuks ja läbipaistvaks. LEADERi meetodi kasutamine Euroopa maaelu arengu poliitikas ja liikmesriikide maaelu arengu programmides on seega täiesti õiguspärane ja väärib suuremat toetust ning seda mitte ainult ühise põllumajanduspoliitika puhul. LEADER soodustab kohalike valdkondadevaheliste partnerluste loomist ja toimib kohaliku rahastamisvahendina, mis toetub subsidiaarsuse põhimõttele ja mis on suunatud kohalike inimeste soovidele vastavat arengut soodustavate projektide edendamisele, parandades elatustaset maapiirkondades.

2.3.6   Käesolev arvamus peaks suurendama huvi LEADERi lähenemisviisi vastu ja lihtsustama kohalike tegevusrühmade struktuurilist kasutamist teistes maapiirkondade arengu kontekstist välja jäävates rahastamisvahendites. Lisaks peaks see aitama põhjendada vajadust LEADERi programmile eraldatud ühise põllumajanduspoliitika üldeelarvete alleshoidmise järele ja seeläbi säilitada LEADERi nähtav roll ühises põllumajanduspoliitikas.

2.3.7   LEADERi programmi võib kasutada ka teiste ELi rahastamisvahenditega seotud programmide jaoks. Maapiirkondades on see meetod võimaldanud lisaks suurendada maapiirkondade kogukondade ühtekuuluvust.

3.   Soovitused maapiirkondade osas

3.1   LEADERi meetod kiirendab maapiirkondade asulate arengut ning on näidanud end nii tulemuslikuna, et seda tuleb laiendada võimaluste piires üle kõigi ELi maapiirkondade. Komitee soovitab, et LEADERi lähenemisviis säilitataks ühises põllumajanduspoliitikas ja et selle raames oleks võimalik kasutada ka ühtekuuluvuspoliitika ja keskkonnasektori vahendeid. See lubaks läheneda maapiirkondade arengule kõikehõlmaval viisil ja tegeleda tulemuslikumalt maapiirkondade tervikliku säästva arenguga. Samuti tuleks parandada suhteid ning koostoimet linnade ja maapiirkondade vahel (2). Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi raames moodustab LEADERi meetod kasuliku sideme linna- ja maapiirkondade vahel. Linnapiirkondade puhul tuleks kõnealuse lähenemisviisi põhimõtet muuta ja eristada seda LEADERist, näiteks programmi „Seosed linnade majandusarengu meetmete vahel” (LEADEV) kaudu.

3.2   Komitee teeb ettepaneku, et LEADERi lähenemisviisi kaudu kasutataks rohkem ka muid vahendeid, peale maaelu arengu tulevaste programmide omade. Seda lähenemisviisi kasutatakse samuti Euroopa Kalandusfondi raames. Lisaks teeb komitee ettepaneku, et kõik teised rakenduskavad, mille eesmärgid hõlmavad maapiirkondi ja mis võivad seal omada kasusaajaid (väikesed omavalitsused, maakoolid, mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, põllumajandusasutused, mittetulundusühingud jne), näeksid ette võimaluse osaleda LEADERi lähenemisviisi kasutades Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi raames ellu viidavas asjaomases programmis, millele tuleks eraldada 5 %–25 % vahenditest. See tagab, et maapiirkonnas viiakse teatud hulk integreeritud ja uuenduslikke projekte ellu kogukonna ühise jõupingutuse abil.

3.3   Komitee soovitab kaaluda võimalust, et LEADERi meetod oleks alt üles suunatud uuenduslik lähenemisviis, mis peab seega olema võimalikult väheste haldusmenetluslike ja temaatiliste piirangutega. Kohalikud inimesed tunnevad ise kõige paremini oma vajadusi. Tegemist on subsidiaarsuse ülimalt olulise põhimõttega. Komitee soovitab kasutada partnerlustes avaliku kontrolli põhimõtet, toetudes kohalike inimeste initsiatiivile.

3.4   Kohalike tegevusrühmade ja partnerluste suur lisaväärtus seisneb selles, et nende kaudu ärgitatakse kohalikke inimesi ühiselt tegutsema ja soodustatakse seda. See eelis ei ole ühenduse algatuse LEADER+ elluviimise hindamisel piisavalt väärtustamist leidnud ja komitee teeb seega ettepaneku panna suuremat rõhku tegevusrühmade liikmete töö tähtsustamisele piirkonnas. See võimaldab jõuda kohaliku arengu strateegia koostamisel avatud lähenemisviisi, kohaliku tasandi koordineerimise ja kõigi nende osalemiseni, kes on huvitatud säästvast ja mitmekülgsest arengust, mis tagab parema elukvaliteedi. Komitee soovitab lisaks sellele, et omavalitsuste vahel vabatahtlikult loodud partnerlusühingud võiksid kuuluda kohalikesse tegevusrühmadesse ja esitada projektiideid. Siiski on ilmselge, et LEADER ei suuda korvata omavalitsuste eelarvevahendite ebapiisavust ja rahastada kohalikul tasandil üldhuviteenuseid ELi liikmesriikides.

3.5   Piirkondade- ja riikidevaheline koostöö kohalike tegevusrühmade vahel on LEADERi meetodi rakendamisel esmatähtsad. Kahe viimase aastakümne jooksul on aga jäetud teenimatult väärtustamata selle meetodi väga kasumlik mõju koostöö tegemisel ning piirkondadevaheliste (mitmete kohalike tegevusrühmade vahel) ja rahvusvaheliste partnerluste elluviimisel. ELis, mille liikmesriikides on kohati äärmiselt ebavõrdsed elatustasemed ja mille maapiirkonnad võivad olla kardinaalselt erinevad (isegi sama riigi piires), võib selline tegevus osutuda otsustavaks ja isegi hädavajalikuks maapiirkondade jaoks, mille arengut võidakse seeläbi otsustaval viisil mõjutada.

4.   Soovitused linnapiirkondade osas

4.1   Kui partnerluse meetodeid on võimalik kasutada kõigi Euroopa rahastamisvahendite raames, siis võib LEADERi lähenemisviisi põhimõtet rakendada eraldi ka linnapiirkondades ja linnaosades, et luua nn kohalikke partnerlusi. Algatuseks võiks seda teha üleminekuperioodil, mille järel toimuks hindamine. Komitee peab asjakohaseks, et selline partnerluse lähenemisviis nimetataks „linnaarengu kavaks” ja et see võimalus lisataks kõigi eri peadirektoraatide hallatavatesse arengufondidesse. Vahendite integreerimine suurendab nende kättesaadavust.

4.2   Komitee soovitab kohaldada LEADERi meetodi põhimõtet LEADERist eraldiseisvalt ka äärelinnapiirkondades. Seal annavad linnad meetodisse oma panuse, et aegamööda vähendada erinevusi maa- ja linnapiirkondade arengus.

4.3   Komitee soovitab vastastikuste seoste loomist endise ühenduse algatuse URBAN, LIFE programmi jt ning LEADERi meetodi põhimõtete vahel ja nende integreerimist, et suurendada üldlisaväärtust.

4.4   Projektide ettevalmistamisel ja elluviimisel on äärmiselt asjakohane, et kohalikud haldusüksused osaleksid otseselt linnapiirkondade partnerlustes või et nendega konsulteeritaks eri tegevuste teemal. See võimaldaks piirata võimalikke vastuolusid eri projektide vahel ning luua koostoimet kohaliku omavalitsusüksuse hallatavate projektide ja kohaliku partnerluse vahel, saades samal ajal vajadusel toetust partnerlusprojektidelt. Parim meetod koostoime loomiseks on konkreetsete linnade ning linna- ja suurlinnapiirkondade ja asulate arengut käsitlevate integreeritud kavade koostamine.

4.5   Linnapiirkondades võiks LEADERi meetodit kohaldada tänu konkreetse piirkonnasisese linnapiirkonna jaoks partnerluse loomisele kooskõlas eelmääratletud kriteeriumidega nagu praegu maapiirkondades.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm.

1

(2)  Vt http://ec.europa.eu/regional_policy/newsroom/pdf/pawel_samecki_orientation_paper.pdf (lk 10).

2

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/19

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa noorte põllumajandustootjate tulevik” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 376/04

Raportöör: Pedro NARRO

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 20. jaanuaril 2011 vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Euroopa noorte põllumajandustootjate tulevik”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 21. juuni 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. september 2011 (22. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Statistilised andmed näitavad selgelt, et noorte põllumajandustootjate arv on üldiselt vähenemas ja põllumajandustegevusest loobutakse. Selle peatamatu nähtuse ees, mis on karjuvas vastuolus vajadusega lahendada toiduga seotud probleemid, soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et noorte põllumajandustootjate toetamise poliitika muutuks Euroopa ja riikide institutsioonide tõeliseks prioriteediks.

1.2   Komitee tunnistab, et maapiirkond pakub neis piirkondades elavatele noortele kasulikke uusi võimalusi. Põllumajandustegevus on üha keerulisem, tehnoloogilisem ja nõuab üha suuremat ettevalmistust. Noored on eelisolukorras, kuna nad suudavad põllumajandustegevust näha kui moodsat ettevõtluskontseptsiooni, mis on kohandatud uutele tehnoloogiatele. Asjakohaste vahendite ja õigusliku raamistiku olemasolul suudab noorenenud põllumajandussektor kõige paremini lahendada toiduga kindlustatuse probleemi, tootes kvaliteetseid toiduaineid, kasutades samas loodusvarasid ratsionaalselt.

1.3   Noorte põllumajandustootjate põhiprobleemid seisnevad raskes juurdepääsus maale ja krediidile. Selles suhtes tuleks kiireloomuliselt edendada uusi maale juurdepääsu süsteeme ja tagada Euroopa tagatissüsteemi kaudu võimalused krediidi saamiseks.

1.4   Komitee teeb ettepaneku luua Euroopa vaatluskeskus, mis analüüsib ja hindab ettevõtte asutamise ja üleandmisega seotud probleeme ning üldiselt kõiki põllumajandustootmist puudutavaid küsimusi.

1.5   Toetus noortele põllumajandustootjatele ei tohi piirduda ainult maaelu arendamisega. Praeguses ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise kontekstis tuleks ühise põllumajanduspoliitika esimeses sambas luua uus spetsiaalselt noortele mõeldud toetuste haru. Ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames tuleb stardiabi muuta kohustuslikuks kogu Euroopa Liidus.

1.6   Üks ülesannetest, millega Euroopa praegu tegelema peab, on põllumajandusettevõtete noortele üleandmise lihtsustamine. Komitee on seisukohal, et nende poliitikameetmete edu sõltub olulisel määral pensionite suurendamisest, et see võimaldaks põllumajandustootjatel vastuvõetavatel tingimustel töölt lahkuda.

1.7   Noortele põllumajandustootjatele kättesaadav haridus ja uued tehnoloogiad on ettevõtlusvaimu arendamise põhitingimused. Ei piisa teoreetilisest ja vähe ajakohastatud haridusest, noored vajavad pidevat ja professionaalset nõustamist, mis vastab nende tegevuse tegelikele vajadustele. Komitee teeb ettepaneku luua uus noorte põllumajandustootjate vahetusprogramm „Erasmus farmer” ja kohandada programmi Leonardo ning nõuab seoses sektori vananemisega noorte jaoks uusi võimalusi põllumajandusühistutes ja -organisatsioonides osalemiseks. Edendada tuleks spetsiaalselt maapiirkondade lastele mõeldud koolitusi ja haridusprogramme, sh suvelaagreid ja mitmesuguseid üritusi.

1.8   Euroopa Liidul on noorte põllumajandustootjatega seoses suur vastutus, aga siiski on tingimata vajalik, et ka liikmesriigid teeksid neile oma pädevuste raames maksusoodustusi, leevendaksid bürokraatiat, investeeriksid infrastruktuuridesse ja avalikesse teenustesse maapiirkondades, edendaksid lühikesi tarneahelaid, toetaksid tootmise mitmekesistamist ja aitaks muuta maapiirkonnad elamiseks ja töötamiseks atraktiivseteks kohtadeks.

2.   Noored põllumajandustootjad Euroopas

2.1   Komitee koostas oma viimase arvamuse noorte põllumajandustootjate kohta (1) 10 aastat tagasi. Kahjuks on arvamuses avaldatud kartused osutunud põhjendatuks: mitte ainult ei ole jätkunud noorte põllumajandustootjate arvu järsk langus, vaid läbi raskuste sektorisse jäänute ees paistab ka kümme aastat hiljem pigem tume tulevik kui valgus tunneli lõpus.

2.2   Euroopas on üks alla 35–aastane põllumajandustootja üheksa üle 55–aastase põllumajandustootja kohta. Mõnes liikmesriigis, nagu Portugal, Hispaania, Itaalia, Ühendkuningriik või Bulgaaria, on noorte põllumajandustootjate osakaal tõeliselt väike (ainult üks noor põllumajandustootja 20 üle 55–aastase kohta). Aga riikides nagu Poola, Austria või Saksamaa on pilt teine: üks noor põllumajandustootja kolme üle 55–aastase kohta. Need erinevused on põhiliselt seletatavad sellega, et mõnes riigis on soodne õiguslik raamistik, mis on osanud põllumajandusettevõtete üleandmist soodustuste kaudu toetada põlvkondade vahetumist maal.

2.3   Põllumajandusstruktuuride analüüs näitab, et põllumajandustootjate arv väheneb süstemaatiliselt, ehkki erineva intensiivsusega, ja et vananemisprotsess on palju suurem kui teistes majandussektorites. Alates 2000. aastast võib täheldada põllumajandustootjate vähenemist 9 % võrra ja noorte põllumajandustootjate vähenemist 45 % võrra.

2.4   Aktiivse elanikkonna kadu ei saa pikas perspektiivis korvata tootlikkuse suurendamisega. Toorainehindade väga muutlikes oludes omandavad erilise tähtsuse sellised strateegilised lähenemisviisid nagu toiduga kindlustatus ja sellealane sõltumatus (2), mida komitee on oma arvamustes mitmel korral käsitlenud. Keskkonnakaitse ja teiste ühiskondlike hüvede kaitse on üldised huvid, mida ei saa importida, sellepärast on põllumajandustootjate funktsioon pelgalt majandustegevusest kaugemaleulatuv. Euroopa 2020. aasta strateegia, mis põhineb keskkonnahoidlikul, arukal ja jätkusuutlikul majanduskasvul, oleks ilma põllumajandustootjateta vaid utoopia.

2.5   Kuigi põllumajanduse strateegilises tähtsuses ei kahtle keegi, siis ei paista põllumajandustegevuse hülgamine lõppevat. Ühise põllumajanduspoliitika reformi raames on vaja kiiresti hakata põhjalikult arutlema selle üle, kuidas põllumajandust atraktiivsemaks ja tasuvamaks muuta. Olukord on eriti kriitiline loomakasvatuses. Kui noortele ei võimaldata põllumajandustootja elukutse jaoks soodsaid tingimusi, on kõik erimeetmed ja head kavatsused ettevõtete asutamise, väljaõppe, omandi üleandmise, maksustamise jne alal asjatud.

3.   Euroopa noorte põllumajandustootjate probleemid

3.1   Euroopa põllumajanduses toimuvad muutused. Paljude jaoks on tegemist üleminekuga uuele põllumajandusmudelile. Noortel põllumajandustootjatel tuleb toime tulla uute väljakutsetega ja suunata oma põllumajandustegevus kindlaks määratud eesmärkidele. Stabiilse ja pikaajalise poliitika puudumine on tekitanud sektoris sellist ebakindlust ja ebastabiilsust, mis on mõjutanud põllumajandustootjate majanduslikku kavandamist.

3.2   Põllumajandustootjad on paradoksaalses olukorras, kus nad kannavad suuremat riski, teevad rohkem investeeringuid, kannavad suuremaid tootmiskulusid, on paremini haritud ja sellele vaatamata on nende toodete eest makstav hind madalam kui eales varem. Arutelu noortele põllumajandustootjatele mõeldud vahendite ja eripoliitikate üle ei saa varjata asjaolu, et kui põllumajandustootjatele ei suudeta tagada nende toodete minimaalset tasuvust ja õiglast hinda, siis Euroopa põllumajandustegevus väheneb paratamatult. Selleks et põllumajandustootjad võiksid oma töö viljadest ära elada, teeb komitee ettepaneku reguleerida põllumajandustoodete turgu, võttes aluseks põllumajandustoodete turgude läbipaistvuse ning toiduainekaubanduse sellise korralduse, mis tagaks sõltumatuse toiduainetega varustamisel koos suurte tootmis- ja kaubanduspiirkondade loomisega põllumajanduses. Kuna WTO eeskirjad ei sobi põllumajandusele, tuleks kaaluda just seda valdkonda käsitlevate organite loomist, nagu soovitab MOMAGRI (Mouvement pour une Organisation Mondiale de l’Agriculture).

3.3   Tasakaalustamatus toiduainete tarneahelas võtab noortelt julguse põllumajandustegevusega tegeleda. Toiduainete tarneahelale on iseloomulikud suured erinevused põllumajandustootjale makstavas hinnas ja tarbija makstavas lõpphinnas, läbipaistmatus ja kuritarvitused (3).

3.4   Euroopa Liit on üleni haaratud ambitsioonikasse kaubanduse liberaliseerimise protsessi Vahemere piirkonnas, Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturul (Mercosuris), Kanadas jne. Noored põllumajandustootjad küsivad endalt, kuidas nad saavad viia tootmise vastavusse kõrgete kvaliteedi-, keskkonna- ja sotsiaalstandarditega ning konkureerida odava importkaubaga, mis jääb ühenduse tootmisnormidest väga kaugele. See protsess soosib tootmise koondumist konkurentsivõimelisematesse piirkondadesse ja määrab väga olulise osa maapiirkonnast hülgamisele (4).

3.5   Ühise põllumajanduspoliitika reform on veel üks võimalus suunata toetus noorte põllumajandustootjate vajadustele ja koondada toetus põllumajanduskaupade tootmisele. Noorte toetamine ei tähenda vanemate olijate marginaliseerimist, tegemist on sidusa toetuste raamistiku otsimisega, mis võimaldaks muuta põllumajandustegevuse elujõuliseks.

3.6   Tavapäraselt on ELi seadusandja põllumajandusettevõtte asutamise poliitikas keskendanud jõud noorte põllumajandustootjate valdkonnale. Aeg on käsitleda uusi meetmeid, mis soodustaksid noorte tegevust ühise põllumajanduspoliitika esimese ja teise samba kaudu. Uue mudeli aluseks peab olema abirahade eraldamisel prioriteetide seadmine.

3.7   Riigivõimud peavad asuma otsustavalt põllumajandustööd väärtustama ja edendama. Vaatamata tohutul arvul märgistamis-, kvaliteedi- ja reklaamialastele Euroopa normidele, täheldatakse olulist teadmatust ja kasvavat ükskõiksust selle suhtes, mida tähendab tervisliku ja kvaliteetse toidu tootmine (5). Euroopa tarbijad kulutavad oma eelarvest toidule vaid 14 %. Komitee tunnustab põllumajanduse kutseorganisatsioonide töö üliolulist tähtsust riikide ja Euroopa tasandil, teadvustades ja reklaamides pedagoogilises vormis teabe kaudu põllumajandustootja tööd ja toidusektori strateegilist rolli.

3.8   ELi juhtlauset „põllult lauale”, nn „jälgitavust”, tuleb tarbijale ühtsel viisil edasi anda. Tootekvaliteedi strateegia on väga oluline ettevõtete konkurentsivõimele ja tarbijate tervisele; seetõttu tuleks seda tõhusalt laiendada ka kolmandatest riikidest ELI imporditavatele toodetele, et tõkestada ja ära hoida ebaausaid kaubandusvõtteid.

3.9   Eelarve on alati igasuguse strateegia põhielement, aga komitee tunnistab, et paljud põllumajanduse elujõulisuse tagamiseks vajalikud meetmed ei sõltu mitte lisavahenditest, vaid poliitilisest tahtest panustada muutusesse ja sidusasse ja pikaajalisse strateegiasse, mis muudab maapiirkonna atraktiivseks (6).

4.   Tegevusvaldkonnad

Maaelu arendamine – põllumajandusettevõtte asutamine

4.1   Tavapäraselt on Euroopa arutelu noorte põllumajandustootjate ja loomakasvatajate tuleviku teemal keskendunud põllumajandusettevõtte asutamise poliitikale. Statistika, ehkki vähene ja osaline, näitab selgelt, kuidas prioriteedid ja noorte abistamise intensiivsus on Euroopa lõikes väga ebaühtlased. Kui riigid nagu Prantsusmaa pühendavad ligikaudu 10 % maaelu arendamise eelarvest noorte põllumajandusse asutamisele, siis teistes riikides nagu Hollandis, Maltal, Iirimaal, Slovakkias jt ei ole eri põhjustel meetmeid põllumajandusse asumise soodustamiseks. Kogu ELis on eelarveperioodil 2007–2013 maaelu arengu vahenditest noortele määratud 3 %. Põllumajandusse asuvate noorte keskmine vanus on 28 aastat. Komitee leiab, et arvestades noorte põllumajandusse asumise strateegilist tähtsust kogu ELi jaoks, oleks õige lisada see meede kohustuslikuna maaelu arengu kavadesse ja määrata kindlaks kohustuslik toetuste miinimumprotsent.

4.2   Komitee leiab, et ELis kehtiv põllumajandusettevõtete asutamise kord peab olema paindlik, eriti tähtaegade osas, eesmärgiga soodustada sektorisse integreerumist. Süsteemi keerukus ja tohutu bürokraatia on piduriks. Mõnel juhul peaksid liikmesriigid ette nägema eri kestusega ja seega diferentseeritud rahastamisega põllumajandusettevõtete asutamise erinevad kavad. Paljudes riikides kehtiv nõue, et põllumajandusse asumisel tuleb kohustus võtta vähemalt viieks aastaks, raskendab noorte otsustamist sellesse sektorisse asuda. Stardiabi peaks olema struktureeritud eri tasemel. Tegelikult oleks kohane eristada abi selle järgi, kas noored põllumajandustootjad töötavad täiskohaga või osalise tööajaga. Samuti tuleks ELi uues õiguslikus raamistikus võtta arvesse mitte ainult noori, kes asuvad sektorisse alates 2014. aastast, vaid ka neid, kes on sinna varem asunud.

Noorte osa ühise põllumajanduspoliitika esimeses sambas

4.3   Käimasoleva ühise põllumajanduspoliitika reformi käigus tuleks pöörata erilist tähelepanu noorte põllumajandustootjate olukorrale uue otsetoetuste mudeli raames. Komisjoni uus suunitlus otsemaksete valdkonnas peaks pooldama prioriteetset toetust noortele. See toetus võiks olla liigendatud toetuse lisaprotsendina teatavatele prioriteetsetele põllumajandustootjatele, kelle hulka kuuluksid noored. Veel üks võimalus oleks luua spetsiaalselt noortele mõeldud eritoetus, mis ei oleks pindalapõhine, vaid seda antaks selliste kriteeriumide alusel nagu tööhõive, põllumajandusettevõtte liik või tehtud investeering. Komitee toetab käimasolevaid arutelusid tegeliku põllumajandustootja kui toetuste saaja mõiste üle ja märgib vajadust käsitleda tegeliku ühistu mõistet.

Noorte osa ühise põllumajanduspoliitika teises sambas

4.4   Ühise põllumajanduspoliitika teine sammas peab sarnaselt esimesele sambale andma noortele põllumajandustootjatele suurel hulgal toetust ja innustust nende tegevuses.

4.4.1   Ühise põllumajanduspoliitika teise samba meetmed saavad ja peavad looma eeltingimused, mis võimaldavad noortel põllumajandustootjatel neid meetmeid kasutada, nii et nappide eelarvevahendite korral arvestataks kõikide taotlejatega.

4.4.2   Teise samba raames tuleb luua noorte põllumajandustootjate jaoks vajalikud toetusstruktuurid, muu hulgas nõuandeteenus ja loomakasvatusettevõtete jaoks mõeldud tugiteenus. Kuna loomad nõuavad oma kasvatajatelt hoolt ja tööd ühegi puhkepäevata, tuleks liikmesriikides võtta vastavad poliitikameetmed ja luua organisatsioonid, mis tagavad põllumajandustootja asendamise tema haiguse ja puhkuse ajal. Loomakasvatusettevõtete tugiteenuse olemasolu oleks oluline tegur noorte otsuses pereettevõtet jätkata või mitte. Tänapäeval ei ole noored enam valmis asuma põllumajandusettevõtet juhtima, teades, et terve oma elu peavad nad töötama 365 päeva aastas ilma puhkuseta. Arvestades, et paljudes liikmesriikides sellist tugiteenust veel ei ole, tuleb ühise põllumajanduspoliitika teises sambas sätestada kohustuslikud meetmed, mis võimaldavad loomakasvatusettevõtjatel oma haiguse korral (sh ka rasedus- ja sünnituspuhkus) ning samuti vabadel päevadel ja/või aastapuhkuse ajal kõnealust teenust kasutada.

Väljaõpe – uued tehnoloogiad

4.5   Tulevaste põllumajandustootjate väljaõpe on üks põllumajandustegevuse edu põhikomponente. Kui mõnes riigis pakutakse asjakohast väljaõpet, siis teistes võib täheldada tohutut lõhet riigi pakutava väljaõppe ja põllumajandustootjate tegelike vajaduste vahel. Noorte väljaõpetamises tuleb arvesse võtta põllumajandusorganisatsioone. Noortele on vaja kvaliteetset väljaõpet, mida annavad kõrge kvalifikatsiooniga õpetajad ning noore põllumajandustootja vajadustele orienteeritud ajakohastatud ainetes. Koolituskursused kujunevad mõnikord bürokraatlikuks formaalsuseks, eesmärgiga saada toetusi, ning neid ei arendata piisavalt. Sellest tingitud motivatsiooni puudumine tekitab probleeme, eriti kui on olemas vajalikud tingimused, et teha väljaõppest noorte põllumajandustootjate jaoks väga kasulik töövahend. Väljaõppe praktiline otstarve on tingimata vajalik. Taani mudelis on osatud edukalt ühendada teoreetiline õpe ja praktika põllumajandusettevõtetes. Nn „rohelise kaardi” saamiseks kulub kolm aastat ja kaheksa kuud.

4.6   EL peaks toetama sellistele põllumajandustootjatele või -ettevõtetele suunatud Euroopa koolitusprogramme, kes võtavad vähemalt aastaks vastu viimase kahe aasta jooksul põllumajanduskoolituse lõpetanud noori. Abi saaja peaks kohustuma välja töötama väljaõppekava noore jaoks, kes võiks hiljem põllumajandusettevõtte üle võtta, aga väljaõppe käigus tooks ta põllumajandusettevõttesse oma teadmised ja uue, uuendusmeelsema mentaliteedi. Kokkuvõttes oleks tegemist toetamisega ja vajaduste katmisega, mis on noorte ja vanemate vahel sageli üksteist täiendavad. Samuti oleks hea, kui teatavates ELi programmides, nagu Leonardo, seitsmes teadusuuringute raamprogramm, noorte liikuvuse programm jne, loodaks spetsiaalsed eelarveread noorte põllumajandustootjate jaoks. Komitee arvates tuleks üliõpilastele ja noorettevõtjatele suunatud programmi Erasmus kohandada nii, et noored põllumajandustootjad saaksid selles osaleda ning täiendada oma väljaõpet teistes ELi põllumajandus- ja loomakasvatusettevõtetes.

4.7   Mahepõllumajandus on uutele sektorisse tulijatele huvitav, ent mitte ainus alternatiiv. Integreeritud tootmist või keskkonda säästvat põllumajandust tuleks samuti edendada Euroopa tasemel. Väljaõpe peab olema suunatud uutele tootmissüsteemidele, mis parandavad tulusid ja loodusvarade säästvat majandamist. Euroopas võib noortele põllumajandustootjatele uusi võimalusi pakkuda ka biotehnoloogia (7).

Ühenduses on jõud

4.8   Noori on tingimata vaja aktiivselt kaasata põllumajandusorganisatsioonidesse ja -ühistutesse, et nad tooksid sinna uusi ideid, uuendusmeelsust ja rohkem ettevõtlusvaimu. Olukorras, kus nõudlus on koondatud käputäiesse suurtesse turustuskettidesse, on hädasti vaja anda uus tõuge ühistutele, et parandada turustamist. Samuti teeb komitee ettepaneku luua põllumajandustootjate juhitavad müügikeskused, et tasakaalustada jõuvahekordi suurte jaemüügikettide võimsate sisseostukeskustega. Selles suhtes tuleks edendada noorte esindatust ühistute juhatustes ja kaasata nad otsustusprotsessidesse, kasutades ära nende haridust ja ettevõtlusnägemust. Prantsusmaa põhilisel põllumajandusühistul Terrena on mitu noorte komiteed, mis tutvustavad ja annavad noortele väljaõpet keerukas põllumajandusühistute valdkonnas.

Euroopa teised poliitikavaldkonnad

4.9   EL peab kasutama Euroopa eri poliitikavaldkondade vahendeid, et kõigepealt luua maal atraktiivne elukeskkond ja teiseks tugevdada majandustegevust, mis koos põllumajandusega maapiirkondade sotsiaal-majandusliku keskkonna selgroog. Selliselt peavad ELi keskkonnaalased, teadusuuringute ja ettevõtlusalased projektid looma spetsiaalseid tugiliine noortele üldiselt ja noortele põllumajandustootjatele konkreetselt. Eeskujuks tuleb võtta mõned ELi positiivsed kogemused selles valdkonnas: üks hea näide oli noorte ja täiskasvanute koolitusprogrammi PEJA vahetusprojekt, mis võimaldas kogu Euroopa noortele põllumajandustootjatele väärtuslikku koolitusperioodi teistes ELi põllumajandusettevõtetes, ja õppeprogramm Tellus (Euroopa noorte põllumajandustootjate nõukogu CEJA ja Euroopa Komisjoni koostöö vili), mille eesmärk oli tutvustada õpilastele tundmatut põllumajandustootja tööd. Põlvkondade vahetumine maal peab olema üks ELi nähtav eesmärk. Selles suhtes võiks hea alus uutele õigusloomealgatustele olla Euroopa vaatluskeskuse loomine noorte põllumajandustootjate olukorra ja vajaduste analüüsimiseks. Tegemist ei ole uute bürokraatlike organite loomisega, vaid vahenditega, millel on selged ja konkreetsed ülesanded ning mis analüüsiksid põlvkondade vahetumist Euroopa maapiirkondades ning annaksid selle kohta asjakohast teavet ja statistikat.

Riikide algatused

4.10   Noori põllumajandustootjaid puudutavate Euroopa poliitikameetmetega peavad kaasnema erialgatused, mille vastuvõtmine on riikide ülesanne. Noorte põhimureks on pärimine, maaomandi saamine või maksustamine. Hädasti on vaja võtta tõhusaid meetmeid, mis on põllumajandustootja sektorisse asumise stiimuliks. ELi eri liikmesriikides võib siiski üldiselt täheldada keerukat bürokraatiat, mis määrab paljude meetmete edu.

4.11   Liikmesriigid peaksid koondama jõud selliste mehhanismide väljatöötamisele, mis hõlbustaksid noorte põllumajandustootjate jaoks juurdepääsu maale, andes kindluse suurtes investeeringutes, mida on vaja ja mis on üheks oluliseks takistuseks sektorisse asumisele. Mõned riikide algatused näitavad mõningaid võimalusi. Prantsusmaal on ettevõttele SAFER tehtud ülesandeks piirata ühe omaniku maatükkide ümberkruntimist ja soodustada noorte juurdepääsu maatükkidele.

Brüssel, 22. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EÜT C 36, 8.2.2002, lk 29–35, „Uus majandus, teadmusteühiskond ja maaelu areng: noorte talupidajate tulevikuperspektiivid”.

1

(2)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 20–23, „ELi põllumajandus- ja toiduainesektori varustuskindlus”.

2

(3)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 145–149, „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”.

3

(4)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 1–9, „Kaubandus ja toiduga kindlustatus”.

4

(5)  ELT C 18, 19.1.2011, lk 5–10, „Ühenduse põllumajandusmudel: tootmiskvaliteet ja tarbijate teavitamine kui konkurentsivõime tegurid”.

5

(6)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 63–70, „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine”.

6

(7)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 44–52, „EL ja ülemaailmne toidunappus”.

7

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid vähemalt veerandi häältest, lükati tagasi:

Punkt 3.2

Muuta järgmiselt:

„Põllumajandustootjad on paradoksaalses olukorras, kus nad kannavad suuremat riski, teevad rohkem investeeringuid, kannavad suuremaid tootmiskulusid, on paremini haritud ja sellele vaatamata on nende toodete eest makstav hind madalam kui eales varem. Arutelu noortele põllumajandustootjatele mõeldud vahendite ja eripoliitikate üle ei saa varjata asjaolu, et kui põllumajandustootjatel ei toodete minimaalse tasuvus ja hin, siis Euroopa põllumajandustegevus väheneb paratamatult. ”

Hääletustulemus

Hääletustulemus

| Poolt | 36 |
| --- | --- |
| Vastu | 66 |
| Erapooletuid | 27 |

Poolt

36

Vastu

66

Erapooletuid

27

Punkt 4.7

Punkt 4.7

Muuta järgmiselt:

„Noori on tingimata vaja aktiivselt kaasata põllumajandusorganisatsioonidesse ja -ühistutesse, et nad tooksid sinna uusi ideid, uuendusmeelsust ja rohkem ettevõtlusvaimu. Olukorras, kus nõudlus on koondatud käputäiesse suurtesse turustuskettidesse, on hädasti vaja anda uus tõuge ühistutele, et parandada turustamist. Selles suhtes tuleks edendada noorte esindatust ühistute juhatustes ja kaasata nad otsustusprotsessidesse, kasutades ära nende haridust ja ettevõtlusnägemust. Prantsusmaa põhilisel põllumajandusühistul Terrena on mitu noorte komiteed, mis tutvustavad ja annavad noortele väljaõpet keerukas põllumajandusühistute valdkonnas.”

Hääletustulemus

Hääletustulemus

| Poolt | 47 |
| --- | --- |
| Vastu | 60 |
| Erapooletuid | 17 |

Poolt

47

Vastu

60

Erapooletuid

17

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/25

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maaelu areng ja tööhõive Lääne-Balkani riikides”

2011/C 376/05

Raportöör: Cveto STANTIČ

19.–20. jaanuaril 2011 toimunud täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Maaelu areng ja tööhõive Lääne-Balkani riikides”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 8. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 166, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Andmed maapiirkondade sotsiaalmajanduslike eripärade kohta nii ELis kui ka Lääne-Balkani riikides (1) on ebajärjepidevad ja omavahel võrreldamatud ning osaliselt on selle põhjus see, et puudub maapiirkondade ühtne määratlus. Seepärast toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee maapiirkondade määratlemise kriteeriumite ühtlustamist Euroopa Liidu tasandil, mis võimaldaks maapiirkondi, samuti kohaldatavaid strateegiaid ja meetmeid paremini võrrelda.

1.2   Lääne-Balkani maapiirkonnad seisavad silmitsi arvukate struktuuriliste ja sotsiaalmajanduslike probleemidega, millele saaks lahendused leida ELi maaelu arengu poliitika ja ühise põllumajanduspoliitika raames. Komitee soovitab Lääne-Balkani riikidel tungivalt kasutada ELi kogemusi oma maaelu arengu poliitika kujundamisel, võttes arvesse konkreetseid riiklikke probleeme ja prioriteete.

1.3   Lääne-Balkanil on tohutult suuri maapiirkondi, mis on inimtühjad ja mille ressursid on kasutamata, samas kui linnapiirkondades on ebaproportsionaalselt tihe asustus ning majandustegevus. Sellel suundumusel on majanduslikust, ruumilisest ja ökoloogilisest aspektist negatiivsed tagajärjed. Seega tuleks välja töötada ja kohaldada piirkonnapõhiseid meetmeid, et anda neis piirkondades hoogu jätkusuutlikule majanduskasvule.

1.4   Lääne-Balkani maapiirkondade majandusele on iseloomulik elatuspõllumajanduse ja osaelatuspõllumajanduse ülekaal, kõrge tööpuuduse määr, varjatud tööpuudus ja vähene tööjõu liikuvus. Maapiirkondade ainsad konkurentsieelised on madalad tööjõukulud ja kvaliteetsed loodusvarad. Ettevõtluse arengut takistavad sellised tegurid nagu vähearenenud infrastruktuur, oskustööjõu puudus, piiratud juurdepääs turgudele ja rahastamisele, investeerimistoetuste puudumine ja madal ettevõtluspotentsiaal.

1.5   Ekstensiivne põllumajandus on Lääne-Balkani maapiirkondades jätkuvalt oluline majanduse mootor ja peamine tööhõiveallikas. Sealset põllumajandust tuleb siiski moderniseerida ning selle tootlikkust suurendada, mis toob kaasa põllumajandustööjõu ülejäägi. Lahendus on maapiirkondade majanduse mitmekesistamine eesmärgiga vähendada maapiirkondade majapidamiste sissetulekuriske.

1.6   Maaelu arengu meetmed, mis peaksid aitama kaasa maapiirkondade majanduse mitmekesistamisele, on jätkuvalt ebapiisavad ning need ei ole kooskõlas Euroopa Liidu maaelu arengu poliitikaga. Isegi kui on kehtestatud riiklikud meetmed, siis poliitiline ebastabiilsus ja valitsuste sage vahetumine pidurdab järjepidevust ning takistab nende rakendamist. Enamikes riikides on olemas maaelu arengu vahendid, kuid võrreldes Euroopa Liiduga on neid siiski vähe.

1.7   Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne rahastamisvahend (IPARD) on maapiirkondades jätkuvalt oluline finantsabi allikas. Enamikul riikidel on raskusi Euroopa Liidu maaelu arengu mudeli ülevõtmisega selle keerukuse ja suurte nõudmistega rakendusmenetluste tõttu. Seepärast peaks Euroopa Liit kaaluma võimalust lihtsustada IPARDi juhtimis- ja kontrollipõhimõtteid ja -menetlusi, et hõlbustada kättesaadavate vahendite ja meetmete tõhusat kasutamist.

1.8   Suur takistus IPARDi vahenditele juurdepääsul näib olevat riikliku ja kohaliku tasandi ebapiisav haldus- ja institutsiooniline suutlikkus ning potentsiaalsete kasusaajate madal suutlikkus. Riikide valitsusi innustatakse tegema suuremaid jõupingutusi institutsioonide ülesehitamiseks ja potentsiaalsete kasusaajate suutlikkuse suurendamiseks.

1.9   Komitee soovitab ka suuremat paindlikkust maaelu arendamise ühinemiseelse rahastamisvahendi kasutamisel, eeskätt kaotades põllumajanduse ja maaelu arendamise abile juurdepääsul eristuse kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel. Kuna olukord on riigiti erinev, siis peaks suurem kaal olema haldus- ja vastuvõtusuutlikkuse individuaalsetel hinnangutel.

1.10   Tõhusamaks võitlemiseks maapiirkondade tööpuuduse, vaesuse ja tõrjutusega on vaja paremat koordineerimist eri meetmete ja mitmesuguste kättesaadavate vahendite vahel. Regionaalpoliitika võib pakkuda maaelu arengu poliitikale olulist täiendavat toetust, kui neid kahte poliitikavaldkonda omavahel õigesti kooskõlastatakse ja sidusal viisil kohaldatakse.

1.11   Tugevdada ja paremini koordineerida on vaja muu hulgas järgmisi riiklikke poliitikaid ja meetmeid:

—   aktiivse kaasamise poliitika: parem juurdepääs teabele ja nõustamisele avaliku sektori hüvitiste kohta;

—   tööturupoliitika: kõrgemat tööhõivemäära ja piirkondlike erinevuste vähenemist on võimalik saavutada aktiivsete tööturumeetmete suurendamisega;

—   haridus ja koolitus: haridusvõimaluste pakkumine kõigil tasanditel, võitlemine koolist väljalangemisega ja noorte oskuste ja kvalifikatsiooni parandamine; kohandatud koolitusvõimaluste pakkumine eesmärgiga vähendada lahknevust vabade töökohtade ja pakutavate oskuste vahel;

—   maaelu arengu poliitika: rohkem tähelepanu tuleks pöörata teisele ja kolmandale teljele, sest esimese telje meetmed on enamikus riikides juba olemas (2).

1.12   Kodanikuühiskonnal ei ole maapiirkondades olulist rolli ettevõtlusalaste ja organisatoorsete oskuste puudumise, demograafiliste probleemide ja linnadega võrreldes halva kvaliteediga sotsiaalse infrastruktuuri tõttu. Võimalik lahendus võiks olla kohaliku tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike loomine, et hõlmata piisavalt palju inimesi piisavalt suurel alal. Selles osas võib programmi LEADER (3) lähenemisviis olla kasulik vahend kodanikuühiskonna osalemise suurendamiseks.

1.13   Selleks, et parandada elukvaliteeti maapiirkondades ja innustada noori maale jääma, on vaja mitmekesisemat maapiirkondade majandust. Selle eesmärgi saavutamisel on peamised väljakutsed jätkuvalt investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri, teadmistepõhine põllumajandus koos toiduainetööstusega, inimkapitali arendamine, hea ettevõtluskeskkonna loomine ja sotsiaalteenuste parandamine. Hea võimalusena näivad ka põllumajandus- ja ökoturism, mis tugineksid rikkale kultuuri-, ajaloo- ja looduspärandile.

2.   Sissejuhatus ja taust

2.1   Maapiirkondade määratlus

2.1.1   Üks raskusi kõnealuse teema käsitlemisel on asjaolu, et Euroopa Liidu tasandil puudub ühtne maapiirkondade määratlus. Eri riikidel on erinevad ametlikud määratlused, mis põhinevad erinevatel kriteeriumidel, nagu rahvastikutihedus, põlumajanduspõhine majandus, kaugus, olulistele teenustele juurdepääsu puudumine jne. Rahvusvaheliste võrdluste eesmärgil kasutatakse sageli OECD määratlust maapiirkonna kohta. Hiljuti kohandasid ka Lääne-Balkani riigid oma statistika sellele metoodikale vastavaks.

2.1.2   Seepärast toetab komitee ideed ühtlustada ELi tasandil maapiirkondade määratlemise kriteeriumid. See võimaldaks paremini võrrelda ja kontrollida erinevate kohaldatavate meetmete ja poliitika tõhusust.

2.2   Maaelu areng Euroopa Liidus kui ühise põllumajanduspoliitika ja selle tulevase reformi oluline osa

2.2.1   Arvestades asjaolu, et ligi 60 % ELi rahvastikust elab maapiirkondades, mis moodustavad 90 % ELi kogupindalast, siis on maaelu areng ELi jaoks äärmiselt oluline poliitikavaldkond. Maaelu arengu rahastamine hõlmab laia valikut meetmeid. ELi praegune mudel põhineb neljal poliitikateljel ning liikmesriikidele ja omavalitsustele jäetakse piisavalt mänguruumi meetmete kohandamiseks vastavalt oma eriomastele vajadustele.

2.2.2   Tasakaalustatud territoriaalne areng on ühise põllumajanduspoliitika tulevase reformi üks peamisi eesmärke. Selles osas on komitee veendunud, et kui ELi põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu poliitika on tulevikus suunatud innovatsioonile ja konkurentsivõimele, siis võib see maapiirkonnas luua uusi ärivõimalusi ja rohkem töökohti ning mitmekesistada sissetulekuvõimalusi (4).

2.3   Maaelu arengu poliitika olulisus Lääne-Balkani riikide rahvamajanduste jaoks

2.3.1   Arvestades maapiirkondade suurust, seal elava rahvastiku osakaalu (5) ja põllumajanduse suurt tähtsust rahvamajanduste jaoks, on selge, et maaelu areng peab saama ka Lääne-Balkani riikides väga oluliseks poliitikavaldkonnaks.

2.3.2   Lääne-Balkani riikide maapiirkonnad seisavad silmitsi arvukate eriomaste struktuuriliste ja sotsiaalmajanduslike väljakutsetega, nagu madalad sissetulekud, tööhõivevõimaluste puudumine, halvenev elukvaliteet jne, mille vastu saab edukalt võidelda sobiva maaelu arengu poliitikaga, tuginedes ELi komplekssele maaelu arengu raamistikule.

3.   Mõned Lääne-Balkani maapiirkondade ühised tunnused – nende majandusliku potentsiaali otsustavad tegurid

3.1   Lääne-Balkan on oma silmapaistva taime- ja loomaliikide rohkusega bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt Euroopa üks rikkamaid piirkondi. Lääne-Balkan hõlmab väga suurt valikut looduslikke elupaiku, ulatudes laguunrannikutest ja märgaladest Vahemere piirkonna metsade, mägiaasade ja -karjamaade, mageveemärgalade ja karstialadeni.

3.2   Nii rahvastiku vähenemine – peamiselt kaugetes ja vähem viljakates piirkondades – kui ka rahvastiku vananemine (välja arvatud Albaanias ja Kosovos) avaldavad tugevat negatiivset mõju maapiirkondade tööturule. Ühine suundumus regiooni kõigis riikides on ränne maapiirkondadest linna- ja rannikupiirkondadesse, samuti välismaale. Maapiirkondadesse kolivad peamiselt pensionile jäänud inimesed või pagulased.

3.3   Ebasoodne haridusstruktuur, madal kvalifikatsioonitase ning teadmiste ja oskuste puudumine töötava elanikkonna hulgas on maapiirkondade majanduse tuleviku jaoks tõsine takistus. Tööturule on iseloomulik tööjõu vähene liikuvus, mille tulemusena puuduvad alternatiivsed tööhõive- ja sissetulekuvõimalused.

3.4   Enamikus maapiirkondades on jätkuvalt ülekaalus vähese intensiivsusega karjakasvatusel ja põllundusel rajanev põllumajandus. Võrdluses ELi riikidega on põllumajanduse tööhõive osakaal üks kõrgemaid.

3.5   Maapiirkondade majapidamistel – eriti piiratud ressurssidega majapidamistel – on piiratud juurdepääs põllumajandusturgudele, tööturgudele ja finantsturgudele, samuti teabele ja teadmistele. Seepärast on võimalused vaesuse ohust pääseda märkimisväärselt väiksemad.

3.6   Majandustegevuse ja sissetulekute vähene mitmekesisus ning madal tööhõivemäär erasektoris on maapiirkondade jaoks olulised teemad. Majandusteenused ja sotsiaalne infrastruktuur on kehvad ja vähearenenud. See mõjutab maapiirkondade inimeste elukvaliteeti, samuti maapiirkondade konkurentsivõimet ja sotsiaalset struktuuri.

4.   Põllumajandus on jätkuvalt Lääne-Balkani riikide maapiirkondade majanduse oluline mootor

4.1   Kuigi põllmajanduse osakaal majanduses on alates 2000. aastast langenud, on see Lääne-Balkani riikides ikka palju suurem kui ELi keskmine, seda nii lisandväärtuse kui ka tööhõive osas.

4.2   Enamikus Lääne-Balkani riikides, eriti lõunaosas, on põllumajanduse üldine tunnus jätkuvalt väikesemahuline ja killustunud talupidamine. Põllumajandusettevõtte keskmine suurus ulatub 1,2 hektarist Albaanias vähem kui 4 hektarini Serbias. Muud põllumajanduse arengut takistavad tegurid on vähearenenud turustruktuurid, ebapiisav infrastruktuur, turule suunatud toodete väike osakaal, teadmiste ja oskuste puudumine ning suutmatus täita toiduohutusstandardeid.

4.3   Põllumajandustootmine oli üleminekuaja ja mõnes riigis ka sõja tõttu languses, kuid alates 2000. aastast see jälle kasvab, peamiselt tänu investeeringutele tootmistehnoloogiasse. Siiski on tootmismahud enamikus riikides ikka madalamad kui üleminekueelsel perioodil. Vaatamata mõnedele puudustele on enamikul Lääne-Balkani riikidel üsna kõrge eriomane põllumajanduspotentsiaal (üsna odav tööjõud, maa- ja veeressursid ning head kliima- ja mullatingimused teatud toodete jaoks, nagu tubakas, teatud puu- ja köögiviljad, vein, teravili ja liha).

4.4   Balkani poolsaare põhjaosas (Sava vesikond, Doonau vesikond, Pannoonia tasandik) on ka väga tootlikke põllumajanduspiirkondi, kus on hästi integreeritud majandus. Selles piirkonnas on kapitalimahukaks põllumajandustootmiseks soodsad mulla- ja kliimatingimused. Lisaks on seal sobiv inimkapital, arenenud ettevõtlus, piisavalt mitmekesine tööstussektor ning hästi arenenud infrastruktuur.

5.   Põllumajandusest kaugemale ulatuvate probleemide lahendamine

5.1   Põllumajandussektoris töötava tööjõu suur osakaal ei peegeldu otseselt põllumajanduse panuses SKP-sse. Seepärast peaks maapiirkondade majandus tulevikus suutma ülemäärasele põllumajandustööjõule pakkuda alternatiivseid tööhõivevõimalusi.

5.2   Tööstuste rajamine maapiirkondades on sageli osutunud väga tõhusaks uute töövõimaluste loomisel ja täiendava sissetuleku pakkumisel. Lisaks on varasemad kogemused näidanud, et põllumajandusettevõtetesse tehtavatel investeeringutel, moderniseerimis-, koolitus- ja keskkonnameetmetel on positiivne mõju tööhõive suurendamisele ja varjatud tööpuuduse vähendamisele põllumajandusettevõtetes. Suure kasvupotentsiaaliga sektorite hulka kuuluvad muu hulgas töötlev tööstus, kaitstud geograafiliste tähistega tooted, mahepõllumajanduslikud toiduained, maaturism, käsitöö, puidutooted ja taastuvenergia tootmine, samuti lai valik tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid.

5.3   Et maapiirkondade majandus saaks kiiremini, jõulisemalt ja paremini areneda, on vaja teha kulutusi avalikesse hüvedesse ja teenustesse: paremad teed ja niisutusinfrastruktuur, parem ettevõtluskeskkond ning tõhus teabe-, teadmiste ja tehnoloogiate siire.

6.   Põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu poliitika ELiga ühinemise valguses

6.1   Regiooni kõik riigid püüdeleva ELiga ühinemise poole. Selles osas on neil kõigil sarnased probleemid oma äärmiselt killustunud põllumajandus- ja toiduainesektorite muutmisel ja moderniseerimisel, et tagada nende konkurentsivõime ELi turul.

6.2   Euroopa Komisjoni viimaste põllumajanduse ja maaelu arengu arenguaruannete (6) kohaselt peab enamik Lääne-Balkani riike tegema täiendavaid jõupingutusi, et tagada suurem kooskõla ELi põllumajandusvaldkonna õigustikuga ja ELi maaelu arengu poliitikaga.

6.3   ELiga võrreldes on riiklikud põllumajanduse toetamise vahendid Lääne-Balkani riikides jätkuvalt üsna väikesemahulised. Kogu Lääne-Balkanil kohaldatakse laia valikut meetmeid ja toetusmehhanisme. Viimastel aastatel on põllumajanduslike eelarvevahendite eraldistest moodustanud põhiosa otsetoetused tootjatele.

6.4   Euroopa Liidu finantsabi

6.4.1   Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne rahastamisvahend (IPARD) (7) on viies osa ühinemiseelsest rahastamisvahendist (IPA), mis on ELi ulatuslikum vahend laienemise ettevalmistamiseks ja abistamiseks. IPARDi vahendite puhul on abikõlblikud vaid kandidaatriigi staatuses riigid (Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Türgi).

6.4.2   Komitee juhib tähelepanu eriomastele takistustele, millega Lääne-Balkani riigid peavad toime tulema ühinemiseelse abi rakendamisel maaelu arengu jaoks. IPARDi investeerimismeetmete kohaldamine on keeruline, sest need nõuavad, et kohapeal oleksid täielikud rakendamis- ja kontrollistruktuurid (IPARDi juhtimine ja isevastutus on täielikult detsentraliseeritud, ELi institutsioonid viivad läbi vaid järelkontrolli). Selle tulemusena lükatakse palju projekte tagasi ja ettevalmistusetapis on vaja teha märkimisväärseid investeeringuid nii riigi kui ka potentsiaalsete kasusaajate poolt.

6.4.3   IPARDi juhtimis- ja kontrollipõhimõtteid ning -menetlusi võiks lihtsustada, et ergutada Lääne-Balkani riike paremini ära kasutama meetmeid, millel oleks otsene mõju maaelu arengule, nt maapiirkondade infrastruktuuri parandamine, majandustegevuse mitmekesistamine ja koolitus (IPARDi 3. telg).

6.4.4   ELi vahendite aeglase vastuvõtmise oluline põhjus on vähene haldussuutlikkus ja sobivate institutsioonide puudumine riigi ja eriti kohalikul tasandil, mis takistab ühinemiseelsete vahendite üldist vastuvõtusuutlikkust. Sobivate üldhuviteenuste puudumine (ehituslubade saamine, maakatastrid, ebapiisavad taimekaitse- ja veterinaarteenused jne) on samuti olnud viimaste maaelu arendamise projektikonkursside vähese edu põhjus.

6.4.5   Lisaks näib ELi vahendite paremat kasutamist takistavat potentsiaalsete kasusaajate madal suutlikkus. Selle probleemi lahendamiseks võiks arendada välja tõhusamad arendamis- ja nõustamisteenused.

6.4.6   Olukord on riigiti erinev ning see ei ole alati seotud ühinemisedusammude ega kandidaadiseisundiga. Seepärast soovitab komitee suuremat paindlikkust maaelu arendamise ühinemiseelse rahastamisvahendi kasutamisel, eeskätt kaotades põllumajanduse ja maaelu arendamise abile juurdepääsul eristuse kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel ning omistades suurema tähtsuse riikide haldus- ja vastuvõtusuutlikkuse individuaalsetele hinnangutele.

7.   Maapiirkondade tööturg Lääne-Balkani riikides

7.1   Enamiku Lääne-Balkani riikide maapiirkondade tööturgudel on järgmised ühised tunnused:

| — | tööhõives on ülekaalus põllumajandussektoris töötajad ning teenustesektoris töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate osakaal (väljaarvatud põllumajandus) on tugevalt alla keskmise; |
| --- | --- |

—

tööhõives on ülekaalus põllumajandussektoris töötajad ning teenustesektoris töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate osakaal (väljaarvatud põllumajandus) on tugevalt alla keskmise;

| — | enamiku maapiirkonna inimeste jaoks on osalise tööajaga või hooajaline töö sageli ainus sissetulekuallikas; |
| --- | --- |

—

enamiku maapiirkonna inimeste jaoks on osalise tööajaga või hooajaline töö sageli ainus sissetulekuallikas;

| — | rahvastiku vananemine ja üha suurem koolist väljalangenute hulk on tinginud ebasoodsa haridusstruktuuri ning oskuste ja teadmiste puudumise; |
| --- | --- |

—

rahvastiku vananemine ja üha suurem koolist väljalangenute hulk on tinginud ebasoodsa haridusstruktuuri ning oskuste ja teadmiste puudumise;

| — | tööhõivevõimaluste puudumine väljaspool põllumajandussektorit põhjustab tugevat sõltumist hooajatööst ning varjatud töötust; |
| --- | --- |

—

tööhõivevõimaluste puudumine väljaspool põllumajandussektorit põhjustab tugevat sõltumist hooajatööst ning varjatud töötust;

| — | kõige haavatavamad rühmad, keda ohustab tööturult kõrvalejäämine, on noored, naised, eakad, etnilised vähemused (romad) ja sõjapagulased. Mõnda neist kategooriatest ei registreerita alati kui töötuid (varjatud tööpuudus); |
| --- | --- |

—

kõige haavatavamad rühmad, keda ohustab tööturult kõrvalejäämine, on noored, naised, eakad, etnilised vähemused (romad) ja sõjapagulased. Mõnda neist kategooriatest ei registreerita alati kui töötuid (varjatud tööpuudus);

| — | maapiirkonna töötajad on harva kaasatud erinevatesse valitsuse pakutavatesse tööhõiveprogrammisesse. Neid programme on vaja rohkem edendada ning vajalikud on sobivad nõustamisteenused. |
| --- | --- |

—

maapiirkonna töötajad on harva kaasatud erinevatesse valitsuse pakutavatesse tööhõiveprogrammisesse. Neid programme on vaja rohkem edendada ning vajalikud on sobivad nõustamisteenused.

8.   Maaelu arengu ja tööhõivega seotud strateegid ja meetmed

8.1   Praeguse riikide maaelu arengu poliitika peamised tunnusjooned on vähene poliitiline teadlikkus, Euroopa Liidu maaelu arengu kontseptsiooni vähene mõistmine – puudub integreeritud lähenemisviis või programmistruktuurid, puudub vertikaalne ja horisontaalne poliitika koordineerimine ning ministeeriumidevaheline koostöö maaelu arengu valdkonnas on puudulik.

8.2   Riikide maaelu arengu poliitikas ei arvestata piisavalt teatud põhiprobleemide ega arenguvõimalustega: ei ole piisavalt stiimuleid mahepõllumajandusettevõtjatele, geneetilistele ressurssidele, metsandusele, turismile jne. Samuti ei tegeleta ebasoodsate tingimustega piirkondade ja osaelatuspõllumajanduse teemaga.

8.3   Maaelu arengu poliitika koos regionaalpoliitika ja sobivate valdkondlike rakenduskavadega võib anda märkimisväärse panuse maapiirkondade tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse parandamisse. Tõhus regionaalpoliitika võib pakkuda olulist täiendavat toetust, mille eesmärk on tugevdada vaesemaid maapiirkondi.

8.4   ELiga võrreldes on riiklik regionaalpoliitika enamikus neis riikides veelgi suurema mahajäämusega kui maaelu arengu poliitika. Seepärast on vaja sidusamat lähenemisviisi ning meetmete ja olemasolevate vahendite paremat koordineerimist, koondades eri vahendid (riiklikud vahendid, ELi vahendid, rahastajate vahendid).

8.5   Poliitilise ebastabiilsuse ja valitsuste sageda vahetumise tõttu seisab enamik regiooni riike silmitsi maaelu arengu poliitika ja erinevate meetmete ebajärjepideva rakendamisega.

9.   Kodanikuühiskonna organisatsioonide roll maaelu arengus

9.1   Komitee arvamuses kodanikuühiskonna kohta maapiirkondades (8) tõsteti esile mitmeid probleeme ja väljakutseid, mis kaasnevad kodanikuühiskonna organisatsioonide ülesehitamisega maapiirkondades, eriti uutes liikmesriikides. Nende probleemide hulka kuuluvad takistused juurdepääsul teadmistele ja teabele, ettevõtlusoskuste puudumine, demograafilised probleemid, sotsiaalse infrastruktuuri madalam kvaliteet võrreldes linnadega.

9.2   Kodanikuühiskonna staatust ja rolli Lääne-Balkani riikides ning kodanikuühiskonna ees seisvaid väljakutseid on käsitletud mitmetes komitee arvamustes (9). Kuigi üksikutes riikides on eriomaseid probleeme seoses õigusaktide, riikliku rahastamise, kodanikuühiskonna organisatsioonide maksuõigusliku staatuse, kodanikuühiskonna- ja sotsiaaldialoogi tasemega, on kogu regioonis teatud ühiseid probleeme, eriti maapiirkondades:

| — | üldiselt puudub tugev kodanikuühiskonna traditsioon; |
| --- | --- |

—

üldiselt puudub tugev kodanikuühiskonna traditsioon;

| — | kodanikuühiskonna organisatsioonide riiklik rahastamine on enamikul juhtudel ebapiisav ning mitte küllaldaselt läbipaistev; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna organisatsioonide riiklik rahastamine on enamikul juhtudel ebapiisav ning mitte küllaldaselt läbipaistev;

| — | uus ELi rahastatav tehniline abi Lääne-Balkani kodanikuühiskonna organisatsioonidele (10) on küll sisse seatud, kuid see ei anna veel soovitud tulemusi; |
| --- | --- |

—

uus ELi rahastatav tehniline abi Lääne-Balkani kodanikuühiskonna organisatsioonidele (10) on küll sisse seatud, kuid see ei anna veel soovitud tulemusi;

| — | on üldine vajadus suutlikkuse suurendamise ja eriteadmiste ja oskuste arendamise järele eri valdkondades; |
| --- | --- |

—

on üldine vajadus suutlikkuse suurendamise ja eriteadmiste ja oskuste arendamise järele eri valdkondades;

| — | kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei mõista üldiselt kodanikuühiskonnaga partnerluses tegutsemise eeliseid; |
| --- | --- |

—

kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei mõista üldiselt kodanikuühiskonnaga partnerluses tegutsemise eeliseid;

| — | lõhe linna- ja maapiirkondade vahel: enamik kodanikuühiskonna organisatsioone on koondunud kas pealinna või kahte-kolme suuremasse linna, nii et maapiirkondades ei olda teadlikud kodanikuühiskonna rollist ja tegevusest; |
| --- | --- |

—

lõhe linna- ja maapiirkondade vahel: enamik kodanikuühiskonna organisatsioone on koondunud kas pealinna või kahte-kolme suuremasse linna, nii et maapiirkondades ei olda teadlikud kodanikuühiskonna rollist ja tegevusest;

| — | enamik kodanikuühiskonna organisatsioone, sh põllumajandustootjate organisatsioonid, on killustunud ja kannatab pärssiva konkurentsi all, selle asemel, et kostööd teha. See ei lase neil kujuneda mõjukateks surverühmadeks. |
| --- | --- |

—

enamik kodanikuühiskonna organisatsioone, sh põllumajandustootjate organisatsioonid, on killustunud ja kannatab pärssiva konkurentsi all, selle asemel, et kostööd teha. See ei lase neil kujuneda mõjukateks surverühmadeks.

9.3   Lääne-Balkani riikides on traditsioonilised kodanikuühiskonna organisatsioonide vormid usurühmitused, rahvusvähemuste ühendused, tuletõrjujate, jahimeeste ja kalameeste ühingud, kultuuri- või kunstiorganisatsioonid, spordiklubid, naisühendused jms. Need on geograafiliselt ebaühtlaselt jaotunud, kuid kõige paremini on organiseerunud usurühmitused ja etniliste vähemuste rühmad, kes kaitsevad oma huvisid hästi.

9.4   Otsuselangetajad ei väärtusta alati piisavalt võimalust kaasata need organisatsioonid aktiivsemalt vaimse kultuuripärandi ja keskkonna kaitsmise programmidesse. Nende mõju arengualgatustele on väike ega ei ulatu kaugemale kohaliku kogukonna (küla) kitsastest piiridest. Kõrgemal tasandil võrgustikke ei ole.

9.5   Rahastajate finantseeritud projektid on loonud uued kodanikuühiskonna organisatsioonide vormid, mille peamine eesmärk on teabe ja teadmiste edastamine ühinemispoliitika, põllumajanduse, keskkonna, inimõiguste kaitse jms valdkondades. Rahastajate vahendite kärped on põhjustanud paljude nende organisatsioonide kadumise.

9.6   Põllumajandustootjate organisatsioonide roll: üleminekuajal kukkus vana sotsialismiaegne ühistusüsteem suuremal või vähemal määral kokku. Hiljem on paljude rahastajate projektide puhul, mis on peamiselt suunatud põllumajandustootmise moderniseerimisele, soositud põllumajandustootjate ühinemise protsesse ja neid isegi tingimuseks seatud. Praegu on eri põllumajandusettevõtjate ja -tootjate ühenduste tegelik mõju põllumajanduspoliitikale ja maaelu arengu poliitikale üsna väike. Enamikul neist on siiski oluline roll teadmiste edasiandmisel, mitmesuguste nõustamisteenuste osutamisel ja põllumajandustoodete propageerimisel.

9.7   LEADERi lähenemisviis maaelu arengule näitab, kuidas võrgustike moodustamine ja dialoogi edendamine kohalikul tasandil aitab parandada kodanikuühiskonna osalemist kohalike arengustrateegiate ettevalmistamises ja rakendamises. See alt üles suunatud partnerluse lähenemisviis, mille puhul kaasatakse erinevaid kohalikke sidusrühmi, on andnud julgustavaid tulemusi mitmetes ELi riikides ning seda peetakse kasulikuks vahendiks maapiirkondade tööhõive hoogustamisel.

10.   Maapiirkondade majanduse mitmekesistamine nõuab alljärgnevate teemade käsitlemist

10.1   Mitmekesistatud ja teadmistepõhine põllumajandus

10.1.1   Intensiivsuse suurenemine ja tehnoloogilised edusammud põllumajanduses avavad uusi tööhõivevõimalusi erinevates sellega seotud valdkondades, nagu transport, pakendamine, ladustamine, mehaaniliste seadmete müümine ja hooldus, kvaliteedikontroll jne.

10.1.2   Põllumajandussektori enda mitmekesistamine, mis on suunatud põllumajandustoodete (mahepõllumajandus, kvaliteetsete toiduainete ja liha tootmine, kaitstud geograafilise tähisega tooted, kodus valmistatud traditsioonilised toiduained jne) lisaväärusele, võib pakkuda uusi võimalusi tulevaseks arenguks ja varjatud tööpuuduse vähendamiseks.

10.2   Investeeringud maapiirkondade infrastruktuuri

Kvaliteetne infrastruktuur, nagu teed, vee-, elektri-, teabe- ja telekommunikatsiooniteenused, võib ergutada nii põllumajandusettevõtete kui ka muude ettevõtete arengut. Samal ajal parandab kvaliteetne infrastruktuur maapiirkondade majapidamiste elustandardit, suurendades liikuvust ja võimaldades juurdepääsu sotsiaalteenustele, sh tervishoid ja haridus.

10.3   Inimkapitali arendamine

Haritumal ja kohanduvamal maapiirkonna tööjõul on rohkem võimalusi töö leidmiseks väljaspool põllumajandussektorit. Eriti oluline on tagada, et kutseõppeprogrammid oleksid kooskõlas maapiirkondade mitmekesistamise programmide vajadustega. Eriti olulised on elukestva õppe, eelkvalifitseerimise ja juhtimisalaste teadmiste ja oskuste parandamise programmid.

10.4   Hea ettevõtluskeskkonna loomine

10.4.1   Ettevõtluse innustamine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kiirem loomine maapiirkondades aitaks samuti majandustegevust mitmekesistada ja noorte lahkumist vältida. Väheatraktiivsed maksusüsteemid, ettevõtete registreerimise ebatõhusad menetlused koos viletsa infrastruktuuri ja haritud noorte puudusega on kõik tegurid, mis takistavad uusi investeeringuid ja uute ettevõtete tekkimist.

10.4.2   Jätkuvalt on suur probleem juurdepääs krediidivõimalustele, mis on kohandatud vastavalt maapiirkonna inimeste vajadustele. Panku ja muid finantsasutusi on vaja innustada lihtsustama põllumajandussektorile laenude andmist. See on oluline ka seoses IPARDi vahendite kaasrahastamise reeglitega.

10.5   Tõhusate arendamis- ja nõustamisteenuste väljatöötamine

Arendamis- ja nõustamisteenuste põhirõhk peaks liikuma põllumajandustootjatele tehnilise nõustamise pakkumiselt uuenduslikemate nõudluspõhiste teadmiste ja teabe edasiandmisele. Ajakohased arendamisteenused peaksid vastama maapiirkondade laiema rahvastiku vajadustele (tarbijad, ettevõtjad, põllumajandustootjad, vaesed jne) ning aitama maapiirkondade inimestel võtta omaks uusi poliitilisi põhimõtteid ja reegleid.

10.6   Ühistute taaselustamine institutsioonilise raamistiku parandamise, nende inimressursside ja toetusprogrammide tugevdamise abil

Ühistud on traditsioonilised maapiirkondade organisatsioonid, kellel on potentsiaali täita põhirolli sotsiaalkapitali arendamisel maapiirkondades. Nad saavad luua uusi tööhõivevõimalusi, pakkuda täiendavat sissetulekut ning võimaldada inimestel aktiivselt osaleda oma kogukondade arengus.

Ka sotsiaalettevõtete arendamine võib pakkuda uute töökohtade võimalusi, eriti naistele ja noortele, kes on kõige haavatavamad rühmad.

10.7   Alt üles suunatud lähenemisviisi soodustamine (nt programm LEADER)

Vaja on paremaid sidemeid ja paremat koordineerimist maapiirkondade eri osalejate vahel nii vertikaalselt (eri tasandite – riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusasutused) kui ka horisontaalselt (ettevõtjad, kutseliidud, põllumajandustootjad jne). Kohaliku arengupoliitika kohaldamisel peaks koordineerimine asjaomaste institutsioonide vahel olema parem ning rakendada tuleks alt üles suunatud otsustusprotsessi.

10.8   Turism ja põllumajandusturism

10.8.1   Maaturism võib olla maapiirkondades oluline arengualane väljakutse. Lääne-Balkani regioon pakub hästi säilinud loodus-, kultuuri- ja ajaloopärandit, samuti kvaliteetset toitu ning ELi turismiturud on suhteliselt lähedal. Ökoturism ja uued säästva arengu suundumused, mille puhul propageeritakse tervislikku keskkonda ja elustiili (sh keskkonnahoidlikud tooted ja mahepõllumajanduslikud toiduained, nt loomaliha, ravimtaimed, metsamarjad, seened jne), sobivad suurepäraselt kokku regiooni kultuuri- ja looduspärandiga.

10.8.2   Kuid nüüdisaegsed aktiivsed maaturistid nõuavad kvaliteetseid teenuseid, mugavat majutust ja laia valikut vaba aja ja kultuuritegevusi. Maaturismi arengut pidurdavad jätkuvalt mitmed takistused: kehv infrastruktuur, vähearenenud piirkondlike toodete kaubamärgid (suveniirid), madal majutussuutlikkus ja-kvaliteet, turismiatraktsioonide puudulik teeviitadega tähistamine, turismisihtkohtade puudulik haldamine jne.

10.9   Ka piiriülesed projektid võiksid olla hea vahend kohaliku arengupotentsiaali paremaks kasutamiseks tulevikus (ühine teedeinfrastruktuur, energiavõrgud, turismirajatised, kohalikud kaubamärgid jne).

10.10   Taastuvenergia – potentsiaalne tööhõive ja sissetulekute allikas

Suurem osa uusi taastuvenergiajaamu rajatakse maapiirkondadesse: nt energiakultuurid, biogaasirajatised, biokütuse tootmine, graanulite/briketi tootmine, tuuleenergiajaamad jne.

Neid energiarajatisi mitte ainult ei ehitata, vaid neid on vaja ka hooldada ja parandad kogu nende käitamise vältel, mis tagab täiendava tööhõive ja sissetuleku.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244/99 alusel, Montenegro ja Serbia.

1

(2)  Esimene telg – põllumajandussektori konkurentsivõime tugevdamine; teine telg – keskkonnakaitse ja maakorralduse toetamine; kolmas telg – maapiirkondade majanduse mitmekesistamise ergutamine ja elukvaliteedi parandamine; neljas telg – programmi LEADER lähenemisviis.

2

(3)  Euroopa Liidu programm, mille nimi on prantsuskeelne akronüüm – Liaison Entre Actions de Développement de l'Economie Rurale — st maapiirkondade majanduse arendamise meetmete ühendamine.

3

Liaison Entre Actions de Développement de l'Economie Rurale

(4)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 63.

4

(5)  Lääne-Balkani riikide kogupindala on 264 462 km2 (6 % ELi pindalast). Rahvaarv on 26,3 miljonit, 50 % inimestest elab maapiirkondades. Keskmine rahvastikutihedus on 89,2 inimest km2 kohta ning see on palju madalam ELi keskmisest rahvastikutihedusest (114,4).

5

2

2

(6)  Euroopa Komisjon, arenguaruanded, november 2010 http://ec.europa.eu/enlargement/press_corner/key-documents/reports_nov_2010_et.htm.

6

(7)  IPARD, ühinemiseelne rahastamisvahend: maaelu areng – hõlmab 9 meedet 3 prioriteetse telje raames: 1. turu tõhususe ja ELi standardite rakendamise parandamine; 2. põllumajandus- ja keskkonnameetmete rakendamise ettevalmistamine ja programm LEADER; 3. maapiirkondade majanduse arendamine. Perioodil 2007–2013 eraldatakse umbes 1 miljard eurot; perioodil 2007–2013 on IPA vahendid kokku üle 10 miljardi euro.

7

(8)  EMSK arvamus ELT C 175, 28.7.2009, lk 37 – „Vajadus ELi tasandil kooskõlastatud tegevuse järele kodanikuühiskonna tugevdamiseks maapiirkondades, eelkõige uutes liikmesriikides”.

8

(9)  Vt arvamused ELT C 18, 19.1.2011, lk 11, ELT C 317, 23.12.2009, lk 15, ELT C 224, 30.8.2008, lk 130, ELT C 204, 9.8.2008, lk 120, ELT C 27, 3.2.2009, lk 140, ELT C 44, 16.2.2008, lk 121.

9

(10)  Kodanikuühiskonna rahastamisvahend.

10

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/32

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Representatiivsete kodanikuühiskondade edendamine Euroopa – Vahemere piirkonna riikides” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 376/06

Raportöör: Dimitris DIMITRIADIS

16. juunil 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Representatiivsete kodanikuühiskondade edendamine Euroopa – Vahemere piirkonna riikides”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 8. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 163, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 17.

1.   Kokkuvõte ja järeldused

1.1   Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikide poliitilistes süsteemides on alates 2010. aasta lõpust toimunud enneolematud ja ajaloolised muutused, mis on kaasnenud raevukate rahvaülestõusudega, milles osalesid energiliselt kõik ühiskonnakihid ja arvukad kodanikuühiskonna organisatsioonid.

1.2   Sellel taustal mõistab komitee täielikult hukka jõu kasutamise protestivate inimeste vastu teatud Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides (eelkõige Süürias ja Liibüas) ja kutsub Euroopa ja rahvusvahelisi organisatsioone üles võtma kohaseid meetmeid inimõiguste – sealhulgas ametiühingute õiguste – rikkumise peatamiseks.

1.3   Enne araabia maade ülestõuse jäi ELi poliitikas vajaka kujutlusvõimest ja kohalike kogukondade eripärade mõistmisest ning tähelepanuta jäid kohalikud käitumisnormid, kombed, traditsioonid ja tavad. ELi organid ei kasutanud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ega Regioonide Komitee teeneid, kes võinuksid olla oluline kanal, et viia ELi mõju kodanikuühiskonna organisatsioonide või kohalike omavalitsusteni.

1.4   Piirkonna kodanikuühiskonna dünaamilisuse põhjal otsustades on Euroopa – Vahemere piirkonnas potentsiaali, et tõuseks esile uus ühiskond, mis nõuab ELilt mitmekesist, paindlikku ja arukat reaktsiooni. Sel taustal tervitab komitee Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist ja uuendamist ning eriti seda, et põhirõhk on nüüd pandud diferentseerimise ja tingimuslikkuse põhimõtetele ning meetmele kodanikuühiskonna toetamiseks (1).

1.5   EL, piirkonna suurim rahastaja, peab mitte ainult jääma kindlaks nõudmisele lisada oma kahepoolsetesse lepingutesse demokraatlike vabaduste ja üksikisiku õiguste kaitse klauslid, vaid otsustavalt nõudma ka nende rakendamist. Varem on ELi poliitika olnud viimase osas puudulik. Lisaks kutsub komitee üles hõlmama riigi valitsemise hindamisse kodanikuühiskonna kohtlemise (õigusraamistik, suutlikkuse suurendamine, dialoog jne), inimõiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste sihttasemed.

1.6   Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama kohalikke õigusasutusi ning arendama koolitus- ja haridusprogramme kohtunikele ja advokaatidele. Läbipaistev õigusemõistmine on demokraatia tingimus.

1.7   Komitee peab esmatähtsaks allpiirkondlikku ja lõuna-lõuna koostöö arengut, mida toetab EL. Seepärast ärgitab komitee komisjoni algatama viivitamatult protsesse ja tegema praktilisi ettepanekuid, mis põhinevad komisjoni Euroopa riikides ja mujal maailmas omandatud kogemustel.

1.8   Komitee toetab ka Vahemere Liidu rolli ja ülesannete uuestisõnastamist. Vahemere Liidu piirkondlik organ osutub kasulikuks vaid juhul, kui see – nagu esialgu kavatsetud – varustatakse konkreetsete ja läbipaistvate, konkreetsetele abisaajatele/sihtrühmadele suunatud programmidega, sealhulgas kohalike kodanikuühiskondade osalemine, ning kui sellele antakse vastutus erinevate piirkondlike Euroopa poliitikameetmete koordineerimisel ning koostöös avaliku ja erasektori ning finantsasutustega kohalikul tasandil rahastamise eest. Samuti tuleb liit varustada alalise mehhanismiga kodanikuühiskonna kaasamiseks liidu algatustesse. Komitee kutsub üles langetama viivitamatult otsused Vahemere Liidu rolli, ülesannete, ülesehituse ja rahastamise kohta.

1.9   Ajalooliste muutusteni viinud protsessis oli otsustav roll naistel ja noortel, kes kasutasid uusimaid sotsiaalvõrkude vahendeid, aidates mõjusalt ergutada ja mobiliseerida kohalikke kogukondi. Oluline on hoog säilitada ja tagada, et mõlemad rühmad saaksid täielikult kasutada oma poliitilisi, kodaniku-, majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ning osaleksid täielikult ühiskonnaelu kõigis aspektides.

1.10   Komitee kutsub üles parandama ELi rahastatavate projektide ja ELi abi tõhusust, et tulevikus oleks võimalik saavutada suuremat edu. ELi rahastamismenetluste keerukus jätab kõrvale paljud valitsusvälised osalejad, kellel on suurim potentsiaal, ent ka suurim vajadus toetuse järele, ja kellel praegu ei piisa rahastamise taotlemiseks vajalikke eksperditeadmisi. Algatuse üks eesmärk peaks olema organisatsioonide abistamine rahaliste vahendite hankimisel nt ELi delegatsioonide pakutava koolituse abil.

1.11   Komitee nõustub põhimõtteliselt komisjoni poliitikaga sisserände, varjupaiga ja inimeste vaba liikumise valdkondades, ent arvab, et ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega võitlemiseks on tarvis konkreetseid rangeid meetmeid. Need peaksid hõlmama meetmeid regionaalarengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks partnerriikides.

1.12   Komitee kutsub liikmesriike näitama üles solidaarsust ELi Vahemere piirkonna riikidega, mis on sattunud rändesurve alla.

1.13   Komitee arvates on sisserändelainet ELi riikidesse võimalik tõkestada vaid, pakkudes Lõuna-Aafrikas ja Lähis-Idas ühiskondadele praktilist abi, mis põhineb spetsiaalsetel majandus- ja sotsiaalabiprogrammidel, mille eesmärk on tugevdada kõnealuste riikide majanduste konkurentsivõimet ning toetada kohalikke VKEsid ja põllumajandust, regionaalarengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning äärealade avanemist.

1.14   Komitee leiab samuti, et lõunapiirkonna partnerriikide majandustes on põllumajandussektoril ja maaelu arengul üldiselt keskne tähtsus lahenduste leidmisel kohalikuks arenguks ja noorte töötajate jaoks töökohtade loomisel. Kõnealune sektor on ka võti lahendamaks praegust toidukriisi neis riikides ja seepärast tuleks seda käsitleda esmatähtsana. Samas on taastuvenergia sektor tohutu potentsiaaliga valdkond, mis võib anda olulist kasu tööhõive, sotsiaalse arengu ja kliimamuutuste leevendamise alal Vahemere mõlemal kaldal.

1.15   Komitee leiab, et tööandjate ja töötajate vahelist sotsiaaldialoogi Vahemere piirkonnas tuleks parandada ja et komitee tööandjate rühm ja töötajate rühm võiksid selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata. Lisaks sellele kutsub komitee üles propageerima struktureeritud sotsiaaldialoogi sotsiaalfoorumi kaudu. Sotsiaaldialoogi parandamiseks piirkonnas jätkab komitee tihedat koostööd ILOga.

1.16   Komitee tervitab komisjoni kava eraldada piirkonna kiireloomuliste probleemide käsitlemiseks aastani 2013 rohkem kui ühe miljardi euro ulatuses lisavahendeid. Samuti soovib komitee, et komisjon koondaks rahastamise abisaavates riikides ühte spetsiaalsesse poliitilisse ja sotsiaalsesse raamistikku, millega edendataks demokraatlikke põhimõtteid, poliitilisi ja ametiühingute vabadusi, hariduse arendamist ja elukestvat õpet, keskkonnakaitset ning ELi Vahemere piirkonna riikidega tehtava koostöö laiendamist ja süvendamist.

1.17   Komitee toonitab, et neis püüdlustes on sotsiaalpartneritel, kodanikuühiskonna organisatsioonidel ning liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudel kanda otsustav roll kogemuste ja teadmiste jagamise, teabe levitamise, oskusteabe edasiandmise ja haldusressursside alal. Komitee on valmis võtma koostöös komisjoni ja selle asepresidendi / kõrge esindajaga ette konkreetseid projekte kodanikuühiskonna toetamiseks ja tugevdamiseks.

1.18   Kodanikuühiskonda ELi tasandil esindava organina võib komitee järgmisel viisil osaleda aktiivselt Euroopa uues raamistikus koostööks Vahemere piirkonna riikide ühiskondadega:

| — | dokumenteerides kodanikuühiskonna olukorda piirkonnas suure hulga osalejatega peetava avatud, demokraatliku ja korrapärase dialoogi abil; |
| --- | --- |

—

dokumenteerides kodanikuühiskonna olukorda piirkonnas suure hulga osalejatega peetava avatud, demokraatliku ja korrapärase dialoogi abil;

| — | aidates määratleda konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tunnistamaks, et organisatsioon esindab tõeliselt teatud ühiskonnasektorit; |
| --- | --- |

—

aidates määratleda konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tunnistamaks, et organisatsioon esindab tõeliselt teatud ühiskonnasektorit;

| — | toetades oma eksperditeadmiste abil sõltumatu ja representatiivse kodanikuühiskonna jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks arvukates valdkondades, sealhulgas sotsiaaldialoogi ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

toetades oma eksperditeadmiste abil sõltumatu ja representatiivse kodanikuühiskonna jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks arvukates valdkondades, sealhulgas sotsiaaldialoogi ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas;

| — | aidates kohalikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid, pakkudes eksperditeadmisi kaasava demokraatia kohta; |
| --- | --- |

—

aidates kohalikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid, pakkudes eksperditeadmisi kaasava demokraatia kohta;

| — | osaledes komisjoni programmides sotsiaal-majanduslike organisatsioonide tugevdamiseks. |
| --- | --- |

—

osaledes komisjoni programmides sotsiaal-majanduslike organisatsioonide tugevdamiseks.

1.19   Komitee arvates on Vahemere lõunapiirkonna riikides esilekerkivate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisel äärmiselt oluline teha koostööd ELi institutsioonidega. Komitee korraldab ümber Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide võrgustiku ning jätkab selle võrgustiku kaudu piirkondliku koostöö edendamist, järgides seejuures läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas kehtestatud tingimuslikkuse ja diferentseerimise põhimõtteid.

2.   Õppetunnid minevikust

2.1   ELi varasema tegevuse kriitiline analüüs

2.1.1   Demokraatliku keskkonna täielik puudumine (väheste eranditega) on sundinud ELi mitte alati õigustatult kohandama oma poliitikat pragmaatilistel kaalutlustel ja aktsepteerima koostööpartneritena isikuid, keda ei ole paremagi tahtmise korral võimalik pidada oma rahva demokraatlikeks esindajaiks.

2.1.2   Piiratuna ametlikust Euroopa poliitikast ja teiste ELi organite võetud seisukohtadest seoses Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida ametisolevate valitsustega ning Barcelona protsessi poliitilistest ja majanduslikest suunistest ning väga piiratud eelarve tingimustes võttis komitee pragmaatilise seisukoha ja asus koostööle majandus- ja sotsiaalnõukogude ning ametlike kodanikuühiskonna organisatsioonidega, mis polnud alati piisavalt demokraatlikult õiguspärased ega esindanud kohaselt kodanikuühiskonda.

2.1.3   Kogu Barcelona protsessi vältel jäi ELi teabevahetus ja koostöö valitsuste heakskiiduta kodanikuühiskonna organisatsioonidega äärmiselt tagasihoidlikuks, seega jäeti kasutamata võimalus mõjutada poliitilisi ja sotsiaalseid arenguid. Siiski jääb EL ainsaks suurvõimuks, kellele kohalikud kogukonnad on rajanud oma lootuse rahu saavutamiseks, demokraatlike vabaduste sisseviimiseks ja kindlustamiseks ning kohalike majanduste toetamiseks.

2.1.4   Enne araabia maade ülestõuse olid ELi liikmesriikide poliitikute arvamused Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kohta küll pragmaatilised, ent killustunud ja lahknevad ning seega ei suutnud nad mõista poliitilisel, majanduslikul ja sotsiaalsel tasandil toimuvaid kriitilisi protsesse ning nende ettenägematute muutusteni viinud sündmuste jõulisus ja ulatus tabasid neid täieliku üllatusena.

2.1.5   Nende sündmuste järel peab EL suhtlema kohalike kogukondadega, õppima minevikust, tutvuma kohalike käitumisnormide, kommete ja traditsioonidega, õppima tundma eri ühiskondade kultuuri (iga riik on väga erinev) ja tegema koostööd eesmärgiga toetada valitsusi, mis kerkivad esile tõeliselt demokraatlike ja vabade demokraatlike menetluste kaudu.

3.   Praegune olukord ja perspektiivid

3.1   Komitee leiab, et mõned teemad – kohalike kogukondade probleemid, mis on aastate jooksul teravnenud – vajavad kiiresti käsitlemist: nt tootmise infrastruktuuri (tootmisvahendite) kasutamine Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides teatud huvigruppide poolt, kellel olid eelnevas režiimis oma huvid ja kontaktid, ent puudus demokraatlik õiguspärasus; jõukuse ja heaolu ebaühtlane ja ebavõrdne jaotus; peamiste toiduainete hinna plahvatuslik tõus, mis võis muuta need tavainimestele kättesaamatuks; vajadus kaitsta üksikisiku, sotsiaalseid ja ametiühingute õigusi; samuti vajadus majandusliku ja sotsiaalse heaolu ning hariduse järele.

3.2   Praegust poliitilist olukorda enamikus Vahemere piirkonna Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides iseloomustab:

| i. | lootus, et luuakse vabad demokraatlikud riigid; |
| --- | --- |

i.

lootus, et luuakse vabad demokraatlikud riigid;

| ii. | abivajadus majanduste taastamiseks; |
| --- | --- |

ii.

abivajadus majanduste taastamiseks;

| iii. | esimesed märgid selle kohta, et mõned vabad kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaal-majanduslikud organid – nii juba väljakujunenud kui ka uued – juba tegutsevad; |
| --- | --- |

iii.

esimesed märgid selle kohta, et mõned vabad kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaal-majanduslikud organid – nii juba väljakujunenud kui ka uued – juba tegutsevad;

| iv. | vajadus koordineeritud ja hästikorraldatud rahvusvahelise toetuse järele nii ELi (kellel on Lissaboni lepingu järgselt olemas ühise välispoliitika teostamiseks vajalikud mehhanismid), kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa välisteenistuse kui ka teiste rahvusvaheliste institutsioonide (ÜRO, ILO, IMF, EIP jne) poolt. Selleks oleksid väga kasulikud kontaktid Euroopa – Vahemere piirkonnale spetsialiseerunud teadusasutustega (nt IPEMED, FEMISE). |
| --- | --- |

iv.

vajadus koordineeritud ja hästikorraldatud rahvusvahelise toetuse järele nii ELi (kellel on Lissaboni lepingu järgselt olemas ühise välispoliitika teostamiseks vajalikud mehhanismid), kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa välisteenistuse kui ka teiste rahvusvaheliste institutsioonide (ÜRO, ILO, IMF, EIP jne) poolt. Selleks oleksid väga kasulikud kontaktid Euroopa – Vahemere piirkonnale spetsialiseerunud teadusasutustega (nt IPEMED, FEMISE).

Komitee leiab, et EL peaks kõnelema häälel.

3.3   Ühised teemad kogu Vahemere lõunapiirkonnas on vajadus ehitada üles demokraatia ja seda kindlustada, kiirendada majanduslikku ja sotsiaalset progressi ning pakkuda noorematele põlvkondadele koolitust ja töökohti.

3.4   Enamikul Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikidel tuleb leida lahendused probleemidele, mis tulenevad peamiselt noortest koosnevast elanikkonnast, mis tähendab et neil tuleb kiiresti leida perspektiiv sellele äärmiselt produktiivsele osale oma ühiskonnast, parandades tööhõivet. Sel eesmärgil tuleks toetada kohaseid koolitus- ja haridusprogramme, edendades samas kodanikuõigusi ning naiste ja meeste võrdõiguslikkust.

3.5   Demokraatlikud väärtused ja protsessid saavad juurduda vaid siis, kui võetakse omaks vabadel valimistel ja sõltumatutel erakondadel põhineva esindusdemokraatia põhimõtted ning toetatakse ja tugevdatakse kodanikuühiskonna ja sotsiaal-majanduslikke organisatsioone, mis tegutsevad turvalisuse, vabaduse ja sõltumatuse tingimustes.

3.6   Komitee kutsub liikmesriike näitama üles solidaarsust ELi Vahemere piirkonna riikidega, mis rändesurvega toimetulekuks:

| a) | teevad koostööd Frontexi kaudu; |
| --- | --- |

a)

teevad koostööd Frontexi kaudu;

| b) | võtavad kasutusele spetsiaalseid majandusmeetmeid ja toetavad neid; |
| --- | --- |

b)

võtavad kasutusele spetsiaalseid majandusmeetmeid ja toetavad neid;

| c) | aitavad selle piirkonna partnerriikidel leevendada inimeste kannatusi sihtriikides või-piirkondades. |
| --- | --- |

c)

aitavad selle piirkonna partnerriikidel leevendada inimeste kannatusi sihtriikides või-piirkondades.

3.7   Komitee tervitab asjaolu, et vastusena araabia maade ülestõusude käigus aset leidnud sündmustele nimetas Euroopa Liidu Nõukogu Hispaania diplomaadi Bernardino León Grossi ELi eriesindajaks Vahemere lõunapiirkonna riikides. Tema nimetamine on selge signaal selle kohta, et EL soovib säilitada oma initsiatiivi selles piirkonnas. Komitee kutsub eriesindajat üles tegema tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga, millel on piirkonnas oluline roll, ja kasutama sel eesmärgil kõiki olemasolevaid ELi kanaleid.

4.   Euroopa uus naabruspoliitika

4.1   Komitee tervitab komisjoni ja Euroopa välisteenistuse kaht ühisteatist (2), milles hinnatakse praeguseks Euroopa ja Vahemere piirkonna suhetes saavutatud edu ning heidetakse esimene pilk pärast araabia maade ülestõuse tekkinud võimalustele ja väljavaadetele. Komitee soovib eelkõige märkida järgmist.

| 4.1.1 | EL ei tohiks mingil juhul jääda sündmuste passiivseks pealtvaatajaks. |
| --- | --- |

4.1.1

EL ei tohiks mingil juhul jääda sündmuste passiivseks pealtvaatajaks.

| 4.1.2 | Komitee analüüsis põhjalikult Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatisi ning toetab kõiki neis väljapakutud arengumeetmeid, ent märgib samuti, et pärast Barcelona protsessi käivitamist 1995. aastal raiskas EL palju aega, enne kui asus neid meetmeid hindama ja ümber planeerima. |
| --- | --- |

4.1.2

Komitee analüüsis põhjalikult Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatisi ning toetab kõiki neis väljapakutud arengumeetmeid, ent märgib samuti, et pärast Barcelona protsessi käivitamist 1995. aastal raiskas EL palju aega, enne kui asus neid meetmeid hindama ja ümber planeerima.

| 4.1.3 | EL peaks uue „partnerluse Vahemere piirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” viivitamatult ellu rakendama. |
| --- | --- |

4.1.3

EL peaks uue „partnerluse Vahemere piirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” viivitamatult ellu rakendama.

| 4.1.4 | Uue partnerluse raames tuleb iga riigi jaoks valida erinev lähenemine, mis peegeldaks poliitilisi ja sotsiaalseid arenguid. Edasijõudnumatel riikidel peab olema parem ligipääs rahastamisele ja võimalus suurendada oma poliitilist ja majanduslikku koostööd ELiga. Suhted kõigi riikidega peavad põhinema selgel põhimõtete kogumil (demokraatia, üksikisiku õiguste kaitse jne) ja konkreetsetel stiimulitel, mis on seotud teatud poliitiliste eesmärkidega (võitlus korruptsiooniga, sõltumatu kohtusüsteem, sõltumatud teabekanalid jne). Kasutusele tuleks võtta ka spetsiaalsed kaitseabinõud, et võetud kohustustest või tähtaegadest mittekinnipidamise korral rahastamist vähendada või see peatada. |
| --- | --- |

4.1.4

Uue partnerluse raames tuleb iga riigi jaoks valida erinev lähenemine, mis peegeldaks poliitilisi ja sotsiaalseid arenguid. Edasijõudnumatel riikidel peab olema parem ligipääs rahastamisele ja võimalus suurendada oma poliitilist ja majanduslikku koostööd ELiga. Suhted kõigi riikidega peavad põhinema selgel põhimõtete kogumil (demokraatia, üksikisiku õiguste kaitse jne) ja konkreetsetel stiimulitel, mis on seotud teatud poliitiliste eesmärkidega (võitlus korruptsiooniga, sõltumatu kohtusüsteem, sõltumatud teabekanalid jne). Kasutusele tuleks võtta ka spetsiaalsed kaitseabinõud, et võetud kohustustest või tähtaegadest mittekinnipidamise korral rahastamist vähendada või see peatada.

| 4.1.5 | Vabade ja õiglaste valimiste läbiviimine on esmane vaieldamatu eeltingimus partnerluse sõlmimiseks. |
| --- | --- |

4.1.5

Vabade ja õiglaste valimiste läbiviimine on esmane vaieldamatu eeltingimus partnerluse sõlmimiseks.

| 4.1.6 | Kodanikuühiskonna rohujuuretasandi toetus on peamine ja vältimatu eeltingimus toetamaks uusi demokraatlikke valitsusi ning kindlustamaks majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, kaitsmaks keskkonda, samuti sotsiaalseks ja majandusarenguks. Komitee on valmis panustama neisse püüdlustesse oma kõikjal maailmas läbiviidud tegevusega omandatud kogemusi ning samuti oma liikmete eksperditeadmisi, tehes seda spetsiaalsete abimeetmete kaudu koostöös komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komiteega. |
| --- | --- |

4.1.6

Kodanikuühiskonna rohujuuretasandi toetus on peamine ja vältimatu eeltingimus toetamaks uusi demokraatlikke valitsusi ning kindlustamaks majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, kaitsmaks keskkonda, samuti sotsiaalseks ja majandusarenguks. Komitee on valmis panustama neisse püüdlustesse oma kõikjal maailmas läbiviidud tegevusega omandatud kogemusi ning samuti oma liikmete eksperditeadmisi, tehes seda spetsiaalsete abimeetmete kaudu koostöös komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komiteega.

| 4.1.7 | Araabia maade ülestõusud võlgnevad palju noorte ja naiste kesksele rollile ülestõusudes ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata nende õiguste tagamisele ja nende rolli suurendamisele uutes demokraatlikes riikides. Sel eesmärgil kutsub komitee kõiki Euroopa – Vahemere piirkonna riike üles ratifitseerima konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta. |
| --- | --- |

4.1.7

Araabia maade ülestõusud võlgnevad palju noorte ja naiste kesksele rollile ülestõusudes ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata nende õiguste tagamisele ja nende rolli suurendamisele uutes demokraatlikes riikides. Sel eesmärgil kutsub komitee kõiki Euroopa – Vahemere piirkonna riike üles ratifitseerima konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta.

| 4.1.8 | Tööandjate ja töötajate avatud sotsiaaldialoogile, mis on majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse hoidmise tingimus, langeb väga suur tähtsus demokraatia kindlustamisel ja ametiühingute õiguste tagamisel. |
| --- | --- |

4.1.8

Tööandjate ja töötajate avatud sotsiaaldialoogile, mis on majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse hoidmise tingimus, langeb väga suur tähtsus demokraatia kindlustamisel ja ametiühingute õiguste tagamisel.

| 4.1.9 | Võitlus korruptsiooniga, hea valitsemistava tagamine ja tõhusa avaliku halduse loomine on sobivad ja vajalikud tingimused majandusliku õitsengu saavutamiseks ning vältimatult vajalike välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks, mis pakuvad tuge demokraatlikele valitsustele ja loovad uusi töökohti. |
| --- | --- |

4.1.9

Võitlus korruptsiooniga, hea valitsemistava tagamine ja tõhusa avaliku halduse loomine on sobivad ja vajalikud tingimused majandusliku õitsengu saavutamiseks ning vältimatult vajalike välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks, mis pakuvad tuge demokraatlikele valitsustele ja loovad uusi töökohti.

| 4.1.10 | Liikuvuse ja infrastruktuuride valdkonnas piire, rännet ja varjupaigaküsimusi puudutavate partnerluste loomine Vahemere piirkonna riikides suurendab piirkonna turvalisust. |
| --- | --- |

4.1.10

Liikuvuse ja infrastruktuuride valdkonnas piire, rännet ja varjupaigaküsimusi puudutavate partnerluste loomine Vahemere piirkonna riikides suurendab piirkonna turvalisust.

| 4.1.11 | VKEde asutamine Vahemere piirkonna riikides on oluline eeltingimus, et luua majanduskasvu ja töökohti mõistlikus reguleerivas raamistikus ja konstruktiivses finantskeskkonnas. Keskne roll selles langeb Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule (FEMIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF). |
| --- | --- |

4.1.11

VKEde asutamine Vahemere piirkonna riikides on oluline eeltingimus, et luua majanduskasvu ja töökohti mõistlikus reguleerivas raamistikus ja konstruktiivses finantskeskkonnas. Keskne roll selles langeb Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule (FEMIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF).

| 4.1.12 | Kirjaoskamatus on üks pakilisemaid sotsiaalseid probleeme Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides ning sellega toimetulekuks on tarvis tõsiseid jõupingutusi. Euroopa Liit saab selles võtta toetava rolli ning peab seda tegema. Samuti peaks EL pakkuma toetust ärikoolituse ja oskuste arendamise vallas. |
| --- | --- |

4.1.12

Kirjaoskamatus on üks pakilisemaid sotsiaalseid probleeme Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikides ning sellega toimetulekuks on tarvis tõsiseid jõupingutusi. Euroopa Liit saab selles võtta toetava rolli ning peab seda tegema. Samuti peaks EL pakkuma toetust ärikoolituse ja oskuste arendamise vallas.

| 4.1.13 | Komitee toetab Euroopa demokraatia sihtkapitali loomist, mille raames kasutataks sihtmeetmeid demokraatlike protsesside toetamiseks Vahemere lõunapiirkonna riikides, propageerides poliitiliste parteide loomist ja vabu massiteabevahendeid ning eelkõige tugevdades kodanikuühiskonda (tööandjate/töötajate ühendused, VVOd, põllumajandustootjate ja naiste organisatsioonid ning muud sotsiaalpartnerid). Oma kogemuse põhjal peab komitee hädavajalikuks sellist spetsiaalset protsessi kodanikuühiskonna toetamiseks nagu Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kodanikuühiskonna rahastamisvahend ning kutsub üles suurendama selle rahastamisvahendi rahastamist. Komitee on meelsasti valmis koos teiste Euroopa organitega rahastamisvahendis osalema ning pakkuma oma eksperditeadmisi. Komitee kutsub komisjoni üles tunnistama erilist rolli, mida ühiskondlik-ametialased organisatsioonid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendis, eriti loodavas kodanikuühiskonna rahastamisvahendis, kanda võivad. |
| --- | --- |

4.1.13

Komitee toetab Euroopa demokraatia sihtkapitali loomist, mille raames kasutataks sihtmeetmeid demokraatlike protsesside toetamiseks Vahemere lõunapiirkonna riikides, propageerides poliitiliste parteide loomist ja vabu massiteabevahendeid ning eelkõige tugevdades kodanikuühiskonda (tööandjate/töötajate ühendused, VVOd, põllumajandustootjate ja naiste organisatsioonid ning muud sotsiaalpartnerid). Oma kogemuse põhjal peab komitee hädavajalikuks sellist spetsiaalset protsessi kodanikuühiskonna toetamiseks nagu Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kodanikuühiskonna rahastamisvahend ning kutsub üles suurendama selle rahastamisvahendi rahastamist. Komitee on meelsasti valmis koos teiste Euroopa organitega rahastamisvahendis osalema ning pakkuma oma eksperditeadmisi. Komitee kutsub komisjoni üles tunnistama erilist rolli, mida ühiskondlik-ametialased organisatsioonid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendis, eriti loodavas kodanikuühiskonna rahastamisvahendis, kanda võivad.

| 4.1.14 | Komitee nõustub ELi institutsioonidega, et Vahemere piirkond on Iisraeli ja Palestiina konflikti tõttu, mis takistab iga dialoogi või ühistegevuse katset, olnud väga pikalt pidevate pingete olukorras, ning kutsub kõrget esindajat / asepresidenti üles jätkama oma jõulisi pingutusi vastastikku vastuvõetava lahenduse leidmiseks. Selles äärmiselt delikaatses küsimuses peab EL väljenduma ühehäälselt. |
| --- | --- |

4.1.14

Komitee nõustub ELi institutsioonidega, et Vahemere piirkond on Iisraeli ja Palestiina konflikti tõttu, mis takistab iga dialoogi või ühistegevuse katset, olnud väga pikalt pidevate pingete olukorras, ning kutsub kõrget esindajat / asepresidenti üles jätkama oma jõulisi pingutusi vastastikku vastuvõetava lahenduse leidmiseks. Selles äärmiselt delikaatses küsimuses peab EL väljenduma ühehäälselt.

| 4.1.15 | Komitee toetab komisjoni seisukohta viisalihtsustuse saavutamise kohta valitud partneritega Vahemere piirkonnas ja viisanõude kaotamist sobival ajal nende riikide jaoks, mis saavad teha tihedamat koostööd ELiga liikuvuse, varjupaiga, päritoluriiki tagasipöördumise ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastase võitlusega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

4.1.15

Komitee toetab komisjoni seisukohta viisalihtsustuse saavutamise kohta valitud partneritega Vahemere piirkonnas ja viisanõude kaotamist sobival ajal nende riikide jaoks, mis saavad teha tihedamat koostööd ELiga liikuvuse, varjupaiga, päritoluriiki tagasipöördumise ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastase võitlusega seotud küsimustes.

| 4.1.16 | Komitee peab nii usu- kui kodanikuvabaduste austamist põhiliseks inimõiguseks, mida tuleb kaitsta täies ulatuses piirkonnas, mida iseloomustab usuline ja poliitiline mitmekesisus, ning kutsub üles riike, kes ei ole veel ratifitseerinud olemasolevaid üldisi ja piirkondlikke konventsioone ja kokkuleppeid, mis käsitlevad inimõiguste ülddeklaratsioonil põhinevaid poliitilisi, kodaniku- ja kultuurilisi vabadusi ning majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, seda viivitamatult tegema. |
| --- | --- |

4.1.16

Komitee peab nii usu- kui kodanikuvabaduste austamist põhiliseks inimõiguseks, mida tuleb kaitsta täies ulatuses piirkonnas, mida iseloomustab usuline ja poliitiline mitmekesisus, ning kutsub üles riike, kes ei ole veel ratifitseerinud olemasolevaid üldisi ja piirkondlikke konventsioone ja kokkuleppeid, mis käsitlevad inimõiguste ülddeklaratsioonil põhinevaid poliitilisi, kodaniku- ja kultuurilisi vabadusi ning majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, seda viivitamatult tegema.

| 4.1.17 | Euroopa – Vahemere piirkonna meedial on keskne tähtsus asetleidvate muutuste tulemuste edastamisel ja esiletoomisel. ELi toetus peab keskenduma algatustele olemasoleva meedia professionaalsuse ja sõltumatuse suurendamiseks ning selliste tingimuste edendamiseks, milles meedia mitmekesisus ja -vabadus saavad edeneda. |
| --- | --- |

4.1.17

Euroopa – Vahemere piirkonna meedial on keskne tähtsus asetleidvate muutuste tulemuste edastamisel ja esiletoomisel. ELi toetus peab keskenduma algatustele olemasoleva meedia professionaalsuse ja sõltumatuse suurendamiseks ning selliste tingimuste edendamiseks, milles meedia mitmekesisus ja -vabadus saavad edeneda.

5.   Koostöö suurendamine kodanikuühiskonnaga Vahemere piirkonnas

5.1   Araabia maade ülestõusude järel nõustusid kõik Euroopa organid, keda need arengud tabasid ettevalmistuseta ja kel puudus igasugune alternatiivne kohese reageerimise strateegia peale humanitaarabi osutamise, et tulevikus peab EL keskenduma eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning teistele sõltumatutele sotsiaalsetele ja kutseorganisatsioonidele.

5.2   Komisjoni ja kõrge esindaja / asepresidendi kaks teatist sisaldavad juba eraldi peatükke meetmete kohta kodanikuühiskonna toetamiseks Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liidu kaudu.

6.   Komisjoni roll

6.1   Vahemere lõunapiirkonna riikidele tuleb osutada abi mehhanismide loomiseks ja tugevdamiseks, mille abil edendada kodanikuühiskonna ja sotsiaal-majanduslike organisatsioonide head korraldust ja toimimist (seadusandlus, tegevuseeskirjade kehtestamine, institutsioonide tugevdamine, avatud ja kaasava demokraatliku dialoogi nõue jne).

6.2   Otsustav tähtsus on koostööl liikmesriikidega; Vahemere Liidu roll ja ülesanded tuleb uuesti sõnastada (3) ning hoolitseda kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivse osalemise eest selle programmides.

7.   Komitee konkreetne roll

7.1   Euroopa kodanikuühiskonda esindava organina võib komitee osaleda aktiivselt Euroopa uues raamistikus koostööks Vahemere piirkonna riikide ühiskondadega, võttes järgmisi meetmeid:

| — | dokumenteerides kodanikuühiskonna olukorda Vahemere lõunapiirkonna riikides suure hulga osalejatega peetava avatud, demokraatliku ja korrapärase dialoogi abil; |
| --- | --- |

—

dokumenteerides kodanikuühiskonna olukorda Vahemere lõunapiirkonna riikides suure hulga osalejatega peetava avatud, demokraatliku ja korrapärase dialoogi abil;

| — | aidates määratleda konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tunnistamaks, et organisatsioon esindab tõeliselt teatud ühiskonnasektorit ning toimib demokraatlikult ja sõltumatult, tehes samas koostööd teiste organitega; |
| --- | --- |

—

aidates määratleda konkreetsed kriteeriumid ja protsessid tunnistamaks, et organisatsioon esindab tõeliselt teatud ühiskonnasektorit ning toimib demokraatlikult ja sõltumatult, tehes samas koostööd teiste organitega;

| — | toetades oma eksperditeadmiste abil sõltumatu ja esindusliku kodanikuühiskonna jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks sellistes valdkondades nagu sotsiaaldialoog, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, kutseharidus, hea haldustava, võrdõiguslikkus tööturul, säästev areng, sotsiaalne ühtekuuluvus, tarbijakaitse, ühistud, VKEd, nõustamissuutlikkus, ränne, maaelu areng ja naiste õigused; |
| --- | --- |

—

toetades oma eksperditeadmiste abil sõltumatu ja esindusliku kodanikuühiskonna jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks sellistes valdkondades nagu sotsiaaldialoog, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, kutseharidus, hea haldustava, võrdõiguslikkus tööturul, säästev areng, sotsiaalne ühtekuuluvus, tarbijakaitse, ühistud, VKEd, nõustamissuutlikkus, ränne, maaelu areng ja naiste õigused;

| — | aidates kohalikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid, pakkudes eksperditeadmisi kaasava demokraatia kohta; |
| --- | --- |

—

aidates kohalikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid, pakkudes eksperditeadmisi kaasava demokraatia kohta;

| — | osaledes komisjoni programmides sotsiaal-majanduslike organisatsioonide tugevdamiseks. |
| --- | --- |

—

osaledes komisjoni programmides sotsiaal-majanduslike organisatsioonide tugevdamiseks.

7.2   Komitee leiab, et tööandjate ja töötajate vahelist sotsiaaldialoogi Vahemere piirkonnas tuleks parandada ja et komitee tööandjate rühm ja töötajate rühm võiksid selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata, luues teabevahetusvõrgustiku asjaomaste sidusrühmade vahel. Lisaks sellele kutsub komitee üles edendama struktureeritud sotsiaaldialoogi sotsiaalfoorumi kaudu.

7.3   Komitee arvates on äärmiselt oluline teha koostööd ELi institutsioonidega, et toetada Vahemere lõunapiirkonna riikides esilekerkivaid kodanikuühiskonna organisatsioone, eriti neid, mis olid otseselt kaasatud revolutsioonile alguse pannud ülestõusudesse, et neile saaks osaks poliitiline tunnustus ja rahaline toetus, mida nad vajavad, et jätkata oma osa täitmist demokraatlikus protsessis.

7.4   Komitee on juba alguse pannud reale lähetustele Vahemere lõunapiirkonna riikidesse (Tuneesiasse ja Marokosse) ja valmistub pidama sümpoosioni Euroopa – Vahemere piirkonna VVOdega septembris 2011, samuti laialdase kodanikuühiskonna osalusega iga-aastast tippkohtumist 2011. aasta novembris Istanbulis. Komitee on sõnastanud oma soovitused Euroopa – Vahemere piirkonna koostöö teemalistes arvamustes ja resolutsioonides (4) ning 2010. aastal Roomas toimunud majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide Euroopa – Vahemere piirkonna tippkohtumise lõppdeklaratsioonis. Deklaratsioonis on mitmeid soovitusi Euroopa – Vahemere piirkonna riikide kodanikuühiskonnale viimasel ajal huvi pakkuvate teemade kohta: nt soovitatakse luua majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide assamblee, mis oleks osa Vahemere Liidu institutsioonilisest struktuurist. Teised päevakorras olnud küsimused olid inimväärne töö ja säästev areng Vahemere piirkonnas, ametialane koolitus kui konkurentsivõime ja töökohtade loomise edendaja, võrdsema ühiskonna rajamine Euroopa – Vahemere piirkonnas ja põllumajanduspoliitika Vahemere Liidu riikides. Samuti teeb komitee tihedat koostööd ELi liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega Vahemere piirkonnas.

7.5   Komitee korraldab ümber oma Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide võrgustiku ning jätkab ka selle võrgustiku kaudu piirkondliku koostöö edendamist, mis võib toimida kogemuste vahetamise foorumina kodanikuühiskonna partnerite vahel põhjas ja lõunas.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  „Ühisteatis Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” ” (KOM(2011) 200 lõplik, 8.3.2011) ja „Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” ” (KOM(2011) 303 lõplik, 25.5.2011).

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Vt Regioonide Komitee 12. mai 2011. aasta resolutsioon teemal „Toimetulek Vahemere riikides toimunud revolutsioonide mõju ja tagajärgedega” (ELT C 192, 1.7.2011, lk 1–3).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Olukord Vahemere lõunakalda riikides” (ELT C 132, 3.5.2011, lk 1–2); arvamus teemal „Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR)” (ELT C 182, 4.8.2009, lk 13–18); arvamus teemal „Ühinemisvabadus Vahemere piirkonna partnerriikides” (ELT C 211, 19.8.2008, lk 77–81).

4

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühtne Euroopa taevas II” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 376/07

Raportöör: Jacek KRAWCZYK

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Ühtne Euroopa taevas II”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 1 liige.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi on aastakümneid räsinud killustatus ja probleemid. Ühtse Euroopa taeva loomisega parandataks ohutust ja lendude tõhusust. See vähendaks märgatavalt CO2-heidet lennu kohta ning leevendaks oluliselt muud keskkonnamõju (lennundusega seotud CO2-heidet vähendataks 12 % lennu kohta), samuti tähendaks see kulude suurt kokkuhoidu.

1.2   Ühtse Euroopa taeva loomine on tähtis ka ELi lennutööstuse konkurentsivõime tagamiseks ülemaailmsel turul. On tähtis, et Euroopa Komisjonil oleks ühtse Euroopa taeva II õigusaktide paketi (SES II) elluviimisel võtmeroll. Üksnes komisjoni jõulise ja vastuvaidlematu juhtimise korral on võimalik edukalt ületada eelmistel aastatel kogetud takistused ja poliitilised probleemid.

1.3   Ohutuse, kulutõhususe, läbilaskevõime/viivituste ning lendude tõhususe realistlikel, kuid samas ka kaugeleulatuvatel eesmärkidel põhineva tulemuslikkuse kava edukas elluviimine on ühtse Euroopa taeva saavutamisel ülima tähtsusega. Komitee tunneb muret, et ELi liikmesriikide praegune pühendumus ühtse Euroopa taeva loomisele ei ole piisav.

1.4   Funktsionaalsete õhuruumiosade väljatöötamisel tuleb lähtuda rakenduslikest vajadusest ning võtta arvesse ohutust, õhuruumi läbilaskevõimet, kulutõhususe parandamise eesmärki ja keskkonna parandamist lendude tõhustamise abil. Euroopa Komisjon peaks sätestama tulemuslikkuse näitajad, millele vastamiseks tuleb võtta tarvitusele mitmesugused funktsionaalseid õhuruumiosi puudutavad algatused SES II tulemuslikkuse raamistikus, ning nendele vastavust hoolikalt jälgida.

1.5   Komitee on veendunud, et Eurocontrol saaks aidata tugevdada Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioone, nt marsruutide võrgu ülesehitust, lennuliikluse voogude juhtimist ja nappide ressursside haldamist, ent üksnes tingimusel, et see toimub ELi õigusaktide kohaselt, et Eurocontroli reform viiakse edukalt lõpule ning Eurocontroli kulubaasi tõhustatakse veelgi. Komiteel on hea meel Euroopa Komisjoni otsuse üle nimetada Eurocontrol Euroopa võrguhalduriks.

1.6   Komitee on veendumusel, et ohutuse ja tulemuslikkuse eesmärgid ning koostalitlus väljaspool ELi asuvate riikide lennuliikluse korraldamise süsteemidega (nt USA algatus NextGen) peaksid ka edaspidi olema ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise uurimisprogrammi (SESAR) tõukejõuks. Komitee leiab seetõttu, et tegeleda tuleks järgmiste SESARi kasutuselevõtuga seotud väljakutsetega.

| — | Tagada õhuruumis ja maapinnal paikneva infrastruktuuri uuenduste sünkroniseeritud kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

—

Tagada õhuruumis ja maapinnal paikneva infrastruktuuri uuenduste sünkroniseeritud kasutuselevõtt.

| — | Tagada õigeaegselt piisavad rahalised vahendid SESARi kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

—

Tagada õigeaegselt piisavad rahalised vahendid SESARi kasutuselevõtuks.

| — | Tagada korrektne juhtimine SESARi kasutuselevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

Tagada korrektne juhtimine SESARi kasutuselevõtmiseks.

1.7   Ohutus ei hõlma üksnes ohutusnõudeid, vaid ka inimvõimeid, ohutuskultuuri, oskusi, koolitust ning meeskonnatöö korraldamist. Sellega seoses on oluline

| — | tunnustada inimese rolli ohutusriskide proaktiivsel ohjamisel; |
| --- | --- |

—

tunnustada inimese rolli ohutusriskide proaktiivsel ohjamisel;

| — | tagada piisaval tasemel pädevused ja töötajate koolitus; |
| --- | --- |

—

tagada piisaval tasemel pädevused ja töötajate koolitus;

| — | edendada sotsiaalpartnerite kaasatust ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimise kõigis etappides; |
| --- | --- |

—

edendada sotsiaalpartnerite kaasatust ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimise kõigis etappides;

| — | luua tugev ohutuskultuur, võttes ohutustaseme aluseks avatud aruandluse ja erapooletu teavitamise kultuuri. |
| --- | --- |

—

luua tugev ohutuskultuur, võttes ohutustaseme aluseks avatud aruandluse ja erapooletu teavitamise kultuuri.

1.8   Komitee märgib, et SES II pakett on laiendanud Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) süsteemi reguleerimisala, hõlmates ka lennuliikluse korraldamise ohutuseeskirjad ELi tasandil ning tagades seeläbi integreeritud lähenemise lennuliikluse korraldamise süsteemide ohutuse reguleerimisele ja järelevalvele ELis nn väravast väravani põhimõttel.

2.   Sissejuhatus

2.1   Ühtse Euroopa taeva loomisega parandataks ohutust ja lendude tõhusust. See vähendaks märgatavalt CO2-heidet lennu kohta ning leevendaks oluliselt muud keskkonnamõju (lennundusega seotud CO2-heidet vähendataks 12 % lennu kohta), samuti tähendaks see kulude suurt kokkuhoidu.

2.2   Ühtse Euroopa taeva loomine on tähtis ka ELi lennutööstuse konkurentsivõime tagamiseks ülemaailmsel turul. Lisaks ei suuda praegune lennuliikluse korraldamise süsteem tulla toime liiklustihedusega, mida prognoositakse praegusest kuni 2030. aastani (Eurocontroli viimase pikaajalise prognoosi kohaselt tiheneb liiklus 2030. aastaks 16,9 miljoni lennuni, mis ületab liikluse praeguse taseme 1,8-kordselt).

2.3   Algne ühtse Euroopa taeva pakett (SES I) jõustus 2004. aastal. Sel ajal olid lennuliikluse korraldamise valdkonna suurimad probleemid lennuliikluse ummikud ja sellest tulenevad viivitused, seega keskendus SES I algatus just sellele probleemile ning ohutusele.

2.4   Viimastel aastatel on olukord lennuliikluse korraldamise vallas mõneti muutunud ning ehkki ohutus ja suutlikkus kuuluvad siiani põhieesmärkide hulka, on pilt muutunud kirjumaks ning suuremat tähelepanu osutatakse keskkonnale (lendude tõhusus) ja kulutõhususele. Lisaks sellele on muudetud regulatiivset lähenemisviisi, kuna liikmesriigid ja sidusrühmad on avaldanud soovi vähemnormatiivse lähenemisviisi järele (parem õigusloome).

2.5   Ehkki mõned ühtse Euroopa taeva eesmärgid küll saavutati, ajendasid ühelt poolt liikmesriikide raskused mõningate SES I algatuse eesmärkide täitmisel ning teiselt poolt eesmärkide (nt keskkond ja tulemuslikkus) ajakohastamine koostama ühtse Euroopa taeva II õigusaktide paketi (SES II). ELi seadusandjad võtsid paketi vastu 2009. aastal ning see avaldati Euroopa Liidu Teatajas14. novembril 2009. Pakett sisaldab olulisi vahendeid, õiguslikku raamistikku ja vajalikke komponente ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimiseks alates 2012. aastast.

2.6   Lisaks sellele käivitati SESARi programm, mis on SES II algatuse raames kavandatavate institutsiooniliste reformide tehnoloogiline ja rakenduslik osa.

2.7   Peamised probleemid on siiski püsima jäänud. Nende lahendamiseks on vaja olulisi korralduslikke muudatusi ning pidevat poliitilist tegevust eesmärgiga tagada kaugeleulatuvaid tulemuseesmärke sisaldava SES II õigusaktide paketi kiire rakendamine. Lõppeesmärk on kõrvaldada erinevused ELi ja väljaspool ELi asuvate riikide lennuliikluse korraldamise süsteemide toimimise vahel.

2.8   Komitee on oma varasemates arvamustes juhtinud tähelepanu vajadusele ühtse Euroopa taeva järele, eelkõige arvamuses TEN 354–355, mis käsitles Euroopa lennundussüsteemi toimivuse ja säästvuse parandamist SES II paketi kaudu. Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on pakkuda välja kõrgetasemeline nägemus SES II õigusaktide paketi rakendamise ning SESARi kasutuselevõtu kohta. Arvamuses käsitletakse järgmisi aspekte:

| — | kaugeleulatuvaid tulemuseesmärke sisaldava SES II tulemuslikkuse kava rakendamine; |
| --- | --- |

—

kaugeleulatuvaid tulemuseesmärke sisaldava SES II tulemuslikkuse kava rakendamine;

| — | kaugeleulatuvatel tulemuseesmärkidel põhinevate funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine; |
| --- | --- |

—

kaugeleulatuvatel tulemuseesmärkidel põhinevate funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine;

| — | lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioonide tugevdamine reformitud Eurocontroli baasil; |
| --- | --- |

—

lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioonide tugevdamine reformitud Eurocontroli baasil;

| — | Eurocontroli reform ühtse Euroopa taeva toetuseks koos alandatud kulubaasi sisseviimisega; |
| --- | --- |

—

Eurocontroli reform ühtse Euroopa taeva toetuseks koos alandatud kulubaasi sisseviimisega;

| — | SESAR kui ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline ja rakenduslik osa, mille rakendusetappi rahastatakse avaliku sektori vahenditest; |
| --- | --- |

—

SESAR kui ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline ja rakenduslik osa, mille rakendusetappi rahastatakse avaliku sektori vahenditest;

| — | Euroopa Lennuohutusagentuur (EASA) ainsa ohutuse reguleerijana, kelle ohutuseeskirjade aluseks on ohutuspõhimõtted ning kelle eeskirjad põhinevad olemasolevatel eeskirjadel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Lennuohutusagentuur (EASA) ainsa ohutuse reguleerijana, kelle ohutuseeskirjade aluseks on ohutuspõhimõtted ning kelle eeskirjad põhinevad olemasolevatel eeskirjadel.

Inimteguri põhimõte ning vajadus pidada sotsiaaldialoogi klienditeeninduse töötajatega ja konsulteerida asjakohaselt kõigi sidusrühmadega on olulised elemendid, mis peaksid olema kõigi nimetatud aspektide alustala.

3.   Kaugeleulatuvaid tulemuseesmärke sisaldava SES II tulemuslikkuse kava rakendamine

3.1   Ohutuse, kulutõhususe, läbilaskevõime/viivituste ning lendude tõhususe kaugeleulatuvatel eesmärkidel põhineva tulemuslikkuse kava edukas elluviimine on ühtse Euroopa taeva saavutamisel ülima tähtsusega. Vaja on vankumatut poliitilist pühendumist, et tagada kasuteguri kiire avaldumine. Selles kontekstis rõhutab komitee, kui tähtis on, et ELi liikmesriigid jääksid kindlaks võetud kohustusele kiirendada ühtse Euroopa taeva paketi rakendamist, nagu otsustati ELi transpordinõukogu 2010. aasta mai kohtumisel. Komitee tunneb muret, et ELi liikmesriikide praegune pühendumus ühtse Euroopa taeva loomisele on väike.

3.2   Komitee peab oluliseks tagada kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja funktsionaalseid õhuruumiosi puudutavate siseriiklike eesmärkide omavaheline kooskõla. Selleks oleks tarvis välja töötada süsteem nimetatud eesmärkide ebakõlade lahendamiseks. Praktikas tähendaks see, et halvimate tulemustega riigid vajavad kaugeleulatuvamaid eesmärke kui paremate tulemustega riigid. Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise komisjoni aruandeid lennuliikluse korraldamise valdkonnas parima tegevuspraktika tuvastamise kohta (ACE) tuleks kasutada üksikasjalike eesmärkide sätestamiseks individuaalsetele lennuliikluse korraldajatele. Välja tuleks töötada ja kasutusele võtta mõõdetavad ohutuseesmärgid, et tagada muude tulemuseesmärkidega seotud tasakaalustatud lähenemine. Sellega seoses ei tohiks teha kompromisse ohutustasemete osas ning ohutust tuleks jätkuvalt parandada.

3.3   Komitee toonitab, et tähtis on tagada riiklike järelevalveasutuste sõltumatus aeronavigatsiooniteenuste pakkujatest ning poliitilisest sekkumisest; see on edukaks rakendamiseks hädavajalik. Seepärast tuleks riiklikele järelevalveasutustele tagada piisavad vahendid. Euroopa Komisjon peaks hoolikalt jälgima nende põhimõtete ranget järgimist, kasutades SES II õigusaktide paketis sisalduvaid vahendeid. Lisaks sellele peaksid riiklikud järelevalveasutused parandama koordineerimist, kasutades intensiivselt olemasolevat riiklike järelevalveasutuste platvormi, ning funktsionaalsete õhuruumiosade raames tuleks vajadusel võtta kavva konsolideerimine, et tagada mastaabisääst ja vältida järelevalvekulude suurenemist. Siinkohal võiks tugevdada funktsionaalsete õhuruumiosade koordineerija rolli.

3.4   Tulemuslikkuse kavas tuleks käsitleda nii marsruudi kui ka terminali navigatsioonitasusid. See on oluline tagamaks, et nii lennuettevõtjad kui ka reisijad saaksid tänu nn väravast väravani põhimõttele mõistlikku kasu. Kui suudetakse välja töötada selged suunised, vähenevad selle mõjul pikemas perspektiivis nii ELi lennuliikluse korraldamise süsteemi otsesed kui ka kaudsed kulud ning seega ka õhuruumi kasutajatelt sissenõutavad lennujuhtimistasud, avaldades seeläbi mõju reisijatele ja kaubaveoklientidele.

3.5   Komitee arvates tuleks SES II tulemuslikkuse kava siduda hästi läbimõeldud stimuleerimiskavaga. Suurim stiimul oleks kulude täieliku hüvitamise kaotamine lennuliikluse juhtimissüsteemis, nagu on juba kokku lepitud SES II õigusaktide paketis, ning selle asendamine fikseeritud kulude süsteemiga.

3.6   Võrgufunktsioonid, nagu Eurocontroli lennuliikluse voogude juhtimise keskne üksus (Central Flow Management Unit, CFMU) ja marsruudi navigatsioonitasude keskasutus (Central Route Charges Office, CRCO), peaksid samuti põhinema selgetel tulemuseesmärkidel, kuid sisaldama ka kaitsemeetmeid, et tagada tulemuslikkuse hindamise asutuse kindel sõltumatus neist võrgufunktsioonidest.

4.   Kaugeleulatuvatel tulemuseesmärkidel põhinevate funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine

4.1   Üks eesmärk on jätkuvalt funktsionaalsete õhuruumiosade arvu viimine miinimumini, võttes aluseks peamiselt liiklusvoogude vajadused, suutlikkuse ja kulutõhususe. Kõikidele funktsionaalsetele õhuruumiosadele peaksid kehtima samad ohutusnõuded ja -menetlused. Funktsionaalsed õhuruumiosad on oluline vahend, mis võimaldab aeronavigatsiooniteenuste pakkujatel täita alates 2012. aastast kaugeleulatuvaid tulemuseesmärke.

4.2   Funktsionaalsete õhuruumiosade väljatöötamisel tuleb lähtuda rakenduslikest vajadusest ning võtta arvesse ohutust, õhuruumi läbilaskevõimet, kulutõhususe parandamise eesmärki ja keskkonna parandamist lendude tõhustamise abil. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja poliitilist pühendumist ja kõrgeima tasandi järelevalvet. Euroopa Komisjon peaks sätestama tulemuslikkuse näitajad, millele vastamiseks tuleb võtta tarvitusele mitmesugused funktsionaalseid õhuruumiosi puudutavad algatused SES II tulemuslikkuse raamistikus, ning nendele vastavust hoolikalt jälgida.

4.3   Funktsionaalsed õhuruumiosad peavad selgeid eesmärke sisaldavate suuniste abil tagama Euroopa lennuliikluse korraldamise killustunud süsteemi järk-järgulise tehnoloogilise integreerumise. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja funktsionaalsete õhuruumiosade selget koordineerimist ja koostööd.

4.4   Head töösuhted on töötavade muutmiseks väga tähtsad. See on saavutatav üksnes pideva asjakohase konsulteerimise teel selle sõna tõelises tähenduses. Kui me soovime neid probleeme tulevikus vältida, on hädavajalik tõhus sotsiaaldialoog. Töötajad on lennutööstuse põhivara ning mõtlematult läbiviidud muutused töötavades võivad tuua kaasa ebasoodsa töökliima.

4.5   Ühtse Euroopa taeva määruse kohaselt peavad aeronavigatsiooniteenuste pakkujatel olema kriisikavad kõigi nende poolt pakutavate teenuste jaoks juhtudeks, mis toovad kaasa nende teenusepakkumise märkimisväärse vähenemise või katkestamise. Aeronavigatsiooniteenuste pakkujad peavad keskenduma lahendustele, mis oleksid kõige tõhusamad ja majanduslikult kasulikumad, otsides kõigepealt varuvariante olemasolevatest riiklikest infrastruktuuridest (teised piirkondlikud juhtimiskeskused või sõjaväeasutused), ning ennetama korraldusi funktsionaalsete õhuruumiosade arendamiseks sellises ettenägematus olukorras.

4.6   Ülitähtis on tsiviil- ja sõjaväeliste teenuste pakkujate koostöö, et tagada ühtse Euroopa taeva edasine areng ning kõrvaldada olulisemad vastuvõtuvõimet puudutavad kitsaskohad süda-Euroopas. Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peavad taotlema tsiviil-sõjalist koostööd funktsionaalsete õhuruumiosade vallas, misläbi lepitataks tsiviil- ja sõjaväelised vajadused pragmaatiliselt ja poliitikasse laskumata. Arvestades asjaolu, et kaasatud on ka ELi mittekuuluvad riigid ja USA, on tihedam koostöö NATOga hädavajalik. Komitee väljendab heameelt kavatsuse üle paigutada mõningates funktsionaalsetes õhuruumiosades mõned sõjalise väljaõppe alad ümber peamistest tsiviilliiklusvoogudest eemale ning leiab, et kõik funktsionaalsete õhuruumiosade algatused peaksid aktiivselt selle poole püüdlema. Kõikides funktsionaalsetes õhuruumiosades peaks samuti püüdma rakendada neist mõnedes kavandatud öiste lennumarsruutide korraldamise süsteemi, et parandada öiste lendude tõhusust, kui sõjaväe väljaõppealasid ei kasutata.

4.7   Komitee peab tähtsaks ka funktsionaalsete õhuruumiosade ja ühtse Euroopa taeva põhimõtte laiendamist väljapoole ELi piire, eriti Euroopaga külgnevatesse riikidesse. Selleks oleks tarvis teha veel rohkem rahvusvahelist koostööd.

4.8   Selleks et funktsionaalsed õhuruumiosad tooksid lõppkasutajatele tegelikku kasu, on vaja poliitilist pühendumist. Euroopa Komisjon ja ELi funktsionaalsete õhuruumiosade koordineerija peavad liikmesriikidele jätkuvalt meelde tuletama, et nad on kohustatud rakendama SES õigusaktide paketti ja võtma kasutusele funktsionaalsed õhuruumid.

5.   Lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioone täitva Euroopa võrguhalduri loomine

5.1   Komitee nõustub, et Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgufunktsioonide, nt marsruutide võrgu ülesehituse, lennuliikluse voogude juhtimise ja nappide ressursside (raadiosageduste ja radari transpondri koodide) haldamise tugevdamine on SES II õigusaktide paketi tähtis osa.

5.2   Komitee on veendunud, et Eurocontrol saaks neis funktsioonides abiks olla, ent üksnes tingimusel, et see toimub ELi õigusaktide kohaselt, Eurocontroli reform viiakse edukalt lõpule ning Eurocontroli kulubaasi tõhustatakse veelgi. Selleks on tarvis kõigi Eurocontroli kuuluvate liikmesriikide täielikku poliitilist pühendumist organisatsiooni ümberkorraldamise läbisurumisele. Komiteel on hea meel Euroopa Komisjoni otsuse üle nimetada Eurocontrol Euroopa võrguhalduriks.

5.3   Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil tagada Eurocontrolile mandaadi andmisel, et nimetatud olulised tingimused oleksid rangelt täidetud.

5.4   Komitee väljendab muret hilinemiste eeldatava suurenemise pärast lennujuhtimisel 2011. aasta suvel. Komitee innustab Eurocontroli kui ühtse Euroopa taeva võrguhaldurit leidma koostöös aeronavigatsiooniteenuste pakkujate ja õhuruumi kasutajatega lühiajalisi lahendusi lennuliiklusele ja reisijatele avaldatava mõju leevendamiseks.

5.5   Lõpetuseks meenutab komitee, et Islandi vulkaani Eyjafjallajökulli purse 2010. aastal tõi kaasa õhuruumi sulgemise, millega kaasnesid tõsised häired lennutööstuse ja reisijate jaoks. See tähendas tohutuid kulusid nii lennutööstusele kui ka ELi majandusele tervikuna. Nende sündmuste järgselt jõuti kokkuleppele, et EL peab oma menetlused läbi vaatama. Sellega seoses rõhutab komitee, et Euroopal tuleb viia oma menetlused vastavusse parimate tavadega mujal maailmas, nt USAs. Euroopa on nimelt ainus piirkond maailmas, kus vulkaanilise tuhaga kaasneva võimaliku ohuga tegelemise vastutus ei lasu lennuettevõtjatel. Hiljutine vulkaanilise tuhaga seotud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni korraldatud õppus (aprillis 2011) näitas, et ehkki on tehtud edusamme, on siiski vaja tõhusamaid suuniseid, et vältida järjekordset killustatud lähenemist. Komitee õhutab Euroopa Lennundusohutusametit pakkuma kõikidele ELi liikmesriikidele läbivaadatud poliitika kasutuselevõtmiseks selgeid suuniseid.

6.   Eurocontroli reform ühtse Euroopa taeva toetuseks koos alandatud kulubaasi sisseviimisega

6.1   Komiteel on väga hea meel, et Eurocontrol on oma peasekretäri eestvedamisel teinud suuri edusamme organisatsioonis kokkuhoiule suunatud ümberkorralduste tegemisel, et toetada ühtset Euroopa taevast. Seda pidevat protsessi tuleb kiirendada ning tarvis on kõigi Eurocontroli liikmesriikide täielikku pühendumist.

6.2   Komitee avaldab Eurocontrolile kiitust ühtse Euroopa taeva samba loomise eest organisatsioonis, et pakkuda algatusele tehnoloogilist toetust. Eurocontroli eri funktsioonid, neiks vajaminevad vahendid ja nende rahastamine peavad olema täiesti läbipaistvad. Selge on see, et lennuettevõtjad ei peaks maksma valitsuse ülesannete, nt ühtse Euroopa taeva samba eest. See nõuab täiendavaid jõupingutusi, et töötada Eurocontrolile välja korrektsed juhtimispõhimõtted, misläbi oleks võimalik saavutada täielik vastavus ühtse Euroopa taeva eesmärkidele.

6.3   Komitee rõhutab ka, et tähtis on säilitada üleeuroopaline lähenemisviis, mis ületab ELi piirid. Euroopa Komisjon peaks seetõttu laiendama Euroopa ühist lennunduspiirkonda kõigile ELi naaberriikidele.

7.   SESAR kui ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline ja rakenduslik osa, mille rakendusetappi rahastatakse riiklikest vahenditest

7.1   SESARi programm loodi SES II tehnoloogilise ja rakendusliku osana. Euroopa Komisjon ootab, et SESAR töötaks välja tulevase Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi 2020. aastaks ja pärast seda, mis võrreldes praeguste tulemustega oleks võimeline

| — | suurendama lendude arvu kuni kolm korda ja vähendama viivitusi; |
| --- | --- |

—

suurendama lendude arvu kuni kolm korda ja vähendama viivitusi;

| — | tõstma ohutustaset kümme korda; |
| --- | --- |

—

tõstma ohutustaset kümme korda;

| — | vähendama lennukite keskkonnamõju 10 % ning |
| --- | --- |

—

vähendama lennukite keskkonnamõju 10 % ning

| — | osutama õhuruumi kasutajatele lennuliikluse korraldamisteenuseid praegusest vähemalt 50 % odavamate hindadega. |
| --- | --- |

—

osutama õhuruumi kasutajatele lennuliikluse korraldamisteenuseid praegusest vähemalt 50 % odavamate hindadega.

7.2   Komitee on veendumusel, et nimetatud eesmärgid ning koostalitlus väljaspool ELi asuvate riikide lennuliikluse korraldamise süsteemidega (nt USA algatus NextGen) peaksid ka edaspidi olema SESARi tõukejõuks. Komitee väljendab heameelt SESARi ja algatuse NextGen koostöömemorandumi üle, mis allkirjastati 3. märtsil 2011 Budapestis ning kujutab endast edusammu maailma lennuliikluse korraldamise süsteemide kahe kõige tähtsama arenguprojekti paremaks sünkroniseerimiseks.

7.3   Komitee peab oluliseks, et jätkataks klienditeeninduse töötajate kaasamist SESARi arendamisse. Sellega seoses on tähtis õpetada töötajaid uut tehnoloogiat ja uusi rakenduslikke põhimõtteid kasutama.

7.4   Komitee rõhutab, et hoolimata pikemaajalisest kasust õhuruumi kasutajatele, ELi kodanikele ja keskkonnale, kaasneb SESARi kasutuselevõtuga palju keerukaid väljakutseid. SESARi õigeaegne ja tulemuslik rakendamine on ülitähtis. Lisaks tööstuse jõulisele osalusele on tarvis ulatuslikku poliitilist ja rahalist toetust avaliku ja erasektori partnerluses. SESARi kasutuselevõtt peaks seepärast olema Euroopa 2020. aasta strateegia lahutamatu osa, et tagada tugev majanduse juhtimine, mis põhineb selgel ärimudelil ning koostööl ja ühtlustamisel USA NextGen süsteemiga.

7.5   Komitee leiab seetõttu, et tegeleda tuleks järgmiste SESARi kasutuselevõtuga seotud väljakutsetega.

7.5.1   Tagada õhuruumis ja maapinnal paikneva infrastruktuuri uuenduste sünkroniseeritud kasutuselevõtt.

| — | Ajakohastada üldkava, töötades välja selged suunised, mille kohaselt komisjon, liikmesriigid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujad ja õhuruumi kasutajad kohustuvad tagama parema kooskõla ühtse Euroopa taeva raamistikuga, sh funktsionaalsete õhuruumiosadega. Ühisettevõte SESAR peaks kiiremas korras seadma prioriteediks siiani tehtud töö läbivaatamise ning kindlaks määrama, kuidas iga peamine ühtse Euroopa taeva komponent aitab saavutada kogu ELi, funktsionaalsete õhuruumiosade ja liikmesriikide tulemuseesmärke. |
| --- | --- |

—

Ajakohastada üldkava, töötades välja selged suunised, mille kohaselt komisjon, liikmesriigid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujad ja õhuruumi kasutajad kohustuvad tagama parema kooskõla ühtse Euroopa taeva raamistikuga, sh funktsionaalsete õhuruumiosadega. Ühisettevõte SESAR peaks kiiremas korras seadma prioriteediks siiani tehtud töö läbivaatamise ning kindlaks määrama, kuidas iga peamine ühtse Euroopa taeva komponent aitab saavutada kogu ELi, funktsionaalsete õhuruumiosade ja liikmesriikide tulemuseesmärke.

| — | SESARi tehnoloogiate kasutuselevõtmisel tuleb järgida kindlakskujunenud positiivset ärimudelit, mis hõlmab usaldusväärset ohutustoimikut ning positiivset ja usaldusväärset tulude ja kulude analüüsi, mille põhjal lepitakse kokku ja sätestatakse, kui palju on vaja tulemusi parandada. Seal, kus ei ole tõendatud, et tehnoloogiad aitavad saavutada üleeuroopalisi (sh ohutusealaseid) eesmärke või hõlbustada ohutut ja õigeaegset üleminekut, tuleks töö katkestada. |
| --- | --- |

—

SESARi tehnoloogiate kasutuselevõtmisel tuleb järgida kindlakskujunenud positiivset ärimudelit, mis hõlmab usaldusväärset ohutustoimikut ning positiivset ja usaldusväärset tulude ja kulude analüüsi, mille põhjal lepitakse kokku ja sätestatakse, kui palju on vaja tulemusi parandada. Seal, kus ei ole tõendatud, et tehnoloogiad aitavad saavutada üleeuroopalisi (sh ohutusealaseid) eesmärke või hõlbustada ohutut ja õigeaegset üleminekut, tuleks töö katkestada.

| — | SESARi üldkava elluviimine nõuab kõigi ELi liikmesriikide täielikku pühendumist. |
| --- | --- |

—

SESARi üldkava elluviimine nõuab kõigi ELi liikmesriikide täielikku pühendumist.

7.5.2   Tagada õigeaegselt piisavad rahalised vahendid SESARi kasutamiseks.

7.5.2.1   SESARi rakendamisega kaasneb märkimisväärne majanduslik, keskkondlik ja strateegiline väärtus kogu Euroopale. 10 aastat kestnud viivitus SESARi rakendamisel on avaldanud otsest negatiivset mõju SKP-le – enam kui 150 miljardi euro ulatuses 27-liikmelises ELis – ning vähendanud energiatõhusust 150 miljoni tonni süsinikdioksiidi ulatuses.

7.5.2.2   SESARi kasutuselevõtt nõuab siiski üle 30 miljardi euro suurust koguinvesteeringut ning SESARi esmane rahastamine ja (nii õhuruumis kui ka maapinnal asuvate) seadmetega varustamine takistab tulemuste võimalikult kiiret saavutamist, mida uute tehnoloogiate kasutuselevõtul oodatakse.

7.5.2.3   Raskused SESARi kasutuselevõtu rahastamisel tulenevad sellest, et üleminekuetapis puudub teatud määral seos investeeringute ja saadava kasu vahel: uutesse pardaseadmetesse investeeriv lennuettevõte ei näe sellest tulenevat kasu enne, kui aeronavigatsiooniteenuste pakkuja on vastava investeeringu teinud. Teisalt ei pruugi see äritehing olla aeronavigatsiooniteenuste pakkujale (kes on kasu saamiseks sunnitud investeerima ajal, kui tulemused on piiratud) kasulik seni, kuni seadmed on paigaldatud märkimisväärsele hulgale õhusõidukitele. Mõned muutused võivad tuua kasu kogu võrgule ning osutuda majanduslikult kasulikuks, ent selleks peavad mõned sidusrühmad tegema investeeringuid ajal, mil see on nende jaoks netokulu. Sel juhul tuleks selleks eraldada vahendeid.

7.5.2.4   ELi eraldatud vahendeid SESARi kasutuselevõtu toetamiseks tuleks seepärast kasutada selleks, et edendada SESARi tehnoloogia sünkroniseeritud ja kiiret kasutuselevõttu teenusepakkujate (aeronavigatsiooniteenuste pakkujate, õhuruumi kasutajate, lennujaamade) poolt. Lisaks sellele on lennuliikluse korraldamise valdkonnas vaja aastateks 2014–2020 täiendavaid vahendeid, mis oleksid kooskõlas teadus- ja arendustegevuse praeguses etapis kättesaadavate vahenditega, et tagada jätkuvad investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni.

7.5.2.5   Selleks, et SESARi kasutuselevõtt toimuks lennuliikluse korraldamise valdkonna tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalikus tempos, on hinnanguliselt tarvis 3 miljardi euro ulatuses ELi vahendeid. Selle summa kokkusaamiseks kombineeritaks mitmeid hetkel arutlusel olevaid rahastamisvahendeid, sealhulgas tööstuse omavahendeid, ELi projektivõlakirju, finantstagatisi, Euroopa Investeerimispanga laene jne. Ajavahemiku 2014–2020 kohta võib kokkuvõtlikult öelda, et

ilma ELi vahendite tõhusa eraldamiseta SESARi toetuseks on ebatõenäoline, et programm õigeaegselt rakendatakse.

7.5.3   Tagada korrektne juhtimine SESARi kasutuselevõtmiseks.

| — | Sõltumatu üksuse loomine SESARi kasutuselevõtuks, integreerides rahastamise ja kasutuselevõtmise ühteainsasse ainulaadsesse juhtimisraamistikku. |
| --- | --- |

—

Sõltumatu üksuse loomine SESARi kasutuselevõtuks, integreerides rahastamise ja kasutuselevõtmise ühteainsasse ainulaadsesse juhtimisraamistikku.

| — | Nimetatud üksus peaks olema tööstuspõhine ning selle juhtimisstruktuuri peaks kuuluma õhuruumi kasutajad, lennujaamad ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujad, kes võtavad investeerimisel suurima riski. Teiste lennunduse sidusrühmadega tuleks asjakohaselt konsulteerida. |
| --- | --- |

—

Nimetatud üksus peaks olema tööstuspõhine ning selle juhtimisstruktuuri peaks kuuluma õhuruumi kasutajad, lennujaamad ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujad, kes võtavad investeerimisel suurima riski. Teiste lennunduse sidusrühmadega tuleks asjakohaselt konsulteerida.

| — | Kogu SESARi rakendusetapi vältel tuleks asjakohaselt konsulteerida õhutranspordi sektori töötajate esindajatega. |
| --- | --- |

—

Kogu SESARi rakendusetapi vältel tuleks asjakohaselt konsulteerida õhutranspordi sektori töötajate esindajatega.

| — | (Seadmete) tootjate peamine roll kasutuselevõtuetapis on müüa SESARi nõuetele vastavaid seadmeid lennuettevõtjatele, lennujaamadele ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujatele. Vältimaks huvide konflikti, ei tohiks tootjad seega olla SESARi kasutuselevõtu juhtimisega seotud, erinevalt ühisettevõtte SESAR praegusest juhtimisest. |
| --- | --- |

—

(Seadmete) tootjate peamine roll kasutuselevõtuetapis on müüa SESARi nõuetele vastavaid seadmeid lennuettevõtjatele, lennujaamadele ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujatele. Vältimaks huvide konflikti, ei tohiks tootjad seega olla SESARi kasutuselevõtu juhtimisega seotud, erinevalt ühisettevõtte SESAR praegusest juhtimisest.

| — | Tagada kooskõlastamine Euroopa tasandil, et ühtse Euroopa taeva tehnoloogiad võetaks kasutusele üheaegselt vastavalt võrgustiku siduvatele eesmärkidele. Selle ülesande täitmise raames võiks üksus esitada soovitusi seoses rahastamisega. |
| --- | --- |

—

Tagada kooskõlastamine Euroopa tasandil, et ühtse Euroopa taeva tehnoloogiad võetaks kasutusele üheaegselt vastavalt võrgustiku siduvatele eesmärkidele. Selle ülesande täitmise raames võiks üksus esitada soovitusi seoses rahastamisega.

7.6   Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et SESAR annab tulemusi ainult siis, kui viivitamatult lahendatakse eelmistes punktides nimetatud poliitilised ja institutsioonilised probleemid ning eraldatakse rakendamiseks vajalikud avaliku sektori vahendid.

8.   Euroopa Lennuohutusagentuuri süsteemil põhinev ühtne ohutuse reguleerija ELis

8.1   Komitee märgib, et SES II pakett on laiendanud Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) süsteemi reguleerimisala, hõlmates ka lennuliikluse korraldamise ohutuseeskirjad ELi tasandil ning tagades seeläbi integreeritud lähenemise lennuliikluse korraldamise süsteemide ohutuse reguleerimisele ja järelevalvele ELis nn väravast väravani põhimõttel.

8.2   EASA tõhus järelevalve – eesmärgiga teha koostööd riiklike järelevalveasutustega, et tagada, et aeronavigatsiooniteenuste pakkujad täidavad ühiseid nõudeid –, aitab ühtse Euroopa taeva algatust rakendada.

8.3   Ehkki komitee toetab seda kontseptsiooni, peab ta oluliseks EASA uute pädevuste praktilist rakendamist hoolikalt jälgida. On tähtis, et EASA ohutuseeskirjad lennuliikluse korraldamise valdkonnas põhineksid olemasolevatel ühtse Euroopa taeva eeskirjadel, selle asemel, et EASA üritaks jalgratast leiutada ja kehtestada koormavad eeskirjad, mis ei ole ohutuse seisukohast õigustatud.

8.4   Komitee on veendunud, et lühiajalises perspektiivis tuleks EASA lennuliikluse korraldamise valdkonna ohutuse reguleerimisel kasutada tehnoloogiliseks toetuseks Eurocontroli vahendeid ja eksperditeadmisi.

8.5   Komitee soovib toonitada erapooletu teavitamise kultuuri tähtsust, nagu ta on seda juba märkinud oma arvamuses TEN/416 tsiviillennunduses toimuvate õnnetuste ja intsidentide uurimist ja ennetamist käsitleva määruse kohta. Lennundusohutuse huvides on tähtis, et reguleeriv raamistik oleks selline, mis võimaldab õnnetustes ja intsidentides osalenud isikute vahelist teabevahetust ning vaba eneseväljendust usaldusväärses keskkonnas. Komitee rõhutab, et ELi tasandil on vaja rohkem meetmeid tagamaks, et kõik liikmesriigid kohandavad oma riiklikku kriminaalõigussüsteemi nii, et selles kindlustatakse erapooletu teavitamise kultuuri edendamine. Eelkõige rõhutab komitee, et oluline on välja töötada ELi erapooletu teavitamise kultuuri harta.

9.   Ohutus ja inimtegur

Ohutus ei hõlma üksnes ohutusnõudeid, vaid ka inimvõimeid, ohutuskultuuri, oskusi, koolitust ning meeskonnatöö korraldamist.

Sellega seoses on oluline

| — | tunnustada inimese rolli, eelkõige väsimuse aspekti, ohutusriskide proaktiivsel ohjamisel; |
| --- | --- |

—

tunnustada inimese rolli, eelkõige väsimuse aspekti, ohutusriskide proaktiivsel ohjamisel;

| — | tagada piisaval tasemel pädevused ja töötajate koolitus; |
| --- | --- |

—

tagada piisaval tasemel pädevused ja töötajate koolitus;

| — | edendada sotsiaalpartnerite kaasatust ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimise kõigis etappides; |
| --- | --- |

—

edendada sotsiaalpartnerite kaasatust ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimise kõigis etappides;

| — | luua tugev ohutuskultuur, võttes ohutustaseme aluseks avatud aruandluse ja erapooletu teavitamise kultuuri. |
| --- | --- |

—

luua tugev ohutuskultuur, võttes ohutustaseme aluseks avatud aruandluse ja erapooletu teavitamise kultuuri.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 474. istungjärk 21. ja 22. septembril 2011

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” ”

KOM(2010) 352 lõplik

2011/C 376/08

Raportöör: Panagiotis GKOFAS

30. juunil 2010 otsustas komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava””

KOM(2010) 352 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 121, vastu hääletas 14, erapooletuks jäi 8.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” ja toob esile, et teatises on hoolimata teatud olulistest puudujääkidest mitmeid positiivseid punkte, mida tuleks täpsustada, ning teeb järgmised ettepanekud, et seda algatust tugevdada ja rikastada. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” ja toob esile, et teatises on hoolimata teatud olulistest puudujääkidest mitmeid positiivseid punkte, mida tuleks täpsustada, ning teeb järgmised ettepanekud, et seda algatust tugevdada ja rikastada.

| 1.2 | Arvestades Euroopa turismisektori erinevaid osalejaid (ametiasutused, institutsioonid, ettevõtted, sotsiaalpartnerid), tasandeid (kohalik, piirkondlik, liikmesriikide ja Euroopa tasand) ja valdkondi (transport, majutus, otseselt seotud teenused jne), peaksid kavandatud algatustesse olema kaasatud kõik osapooled. Sellega seoses juhib komitee uuesti tähelepanu võimalusele luua Euroopa Turismiagentuur, mis koondaks meetmete toetamise ja soodustamise andmeid tõhusalt jälgides jõupingutused, mis aitaks jõuda tõeliste edusammudeni sellise Euroopa üldise turismipoliitika saavutamiseks, milles arvestatakse Euroopa turismiidentiteedi mitmekesisuse ja erinevusega. |
| --- | --- |

1.2

Arvestades Euroopa turismisektori erinevaid osalejaid (ametiasutused, institutsioonid, ettevõtted, sotsiaalpartnerid), tasandeid (kohalik, piirkondlik, liikmesriikide ja Euroopa tasand) ja valdkondi (transport, majutus, otseselt seotud teenused jne), peaksid kavandatud algatustesse olema kaasatud kõik osapooled. Sellega seoses juhib komitee uuesti tähelepanu võimalusele luua Euroopa Turismiagentuur, mis koondaks meetmete toetamise ja soodustamise andmeid tõhusalt jälgides jõupingutused, mis aitaks jõuda tõeliste edusammudeni sellise Euroopa üldise turismipoliitika saavutamiseks, milles arvestatakse Euroopa turismiidentiteedi mitmekesisuse ja erinevusega.

| 1.3 | Komitee teeb ettepaneku rõhutada ennekõike ja kiita heaks järgmised aspektid, et vastata teatises tõstatatud olulistele väljakutsetele ja viia ellu selles sisalduvad konkreetsed meetmed, mis






  — | edendaks Euroopa platvormi loomist kõigis ELi keeltes, kus reisijad saaksid elektrooniliselt jagada oma tähelepanekuid ja muljeid, eesmärgiga hinnata ja kasutada paremini tooteid turistide tõhusamaks ligimeelitamiseks ning anda muuhulgas võimalus kasutada uusi tehnoloogiaid (elektroonilised broneeringud); |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee teeb ettepaneku rõhutada ennekõike ja kiita heaks järgmised aspektid, et vastata teatises tõstatatud olulistele väljakutsetele ja viia ellu selles sisalduvad konkreetsed meetmed, mis

—

edendaks Euroopa platvormi loomist kõigis ELi keeltes, kus reisijad saaksid elektrooniliselt jagada oma tähelepanekuid ja muljeid, eesmärgiga hinnata ja kasutada paremini tooteid turistide tõhusamaks ligimeelitamiseks ning anda muuhulgas võimalus kasutada uusi tehnoloogiaid (elektroonilised broneeringud);

| — | vastutaks erivaldkondade poliitilise raamistiku uurimise, struktureerimise ja selle elluviimise edendamise eest ning samuti selliste prioriteetide haldamise eest nagu Euroopa-siseste turismitoodete reklaamimine, teenuste ja asutuste arendamine kogu Euroopas, nt ergutades olemasolevaid riigiasutusi ja ettevõtteid koostööle, et parandada teenuseid ja rajatisi (ajakavad); |
| --- | --- |

—

vastutaks erivaldkondade poliitilise raamistiku uurimise, struktureerimise ja selle elluviimise edendamise eest ning samuti selliste prioriteetide haldamise eest nagu Euroopa-siseste turismitoodete reklaamimine, teenuste ja asutuste arendamine kogu Euroopas, nt ergutades olemasolevaid riigiasutusi ja ettevõtteid koostööle, et parandada teenuseid ja rajatisi (ajakavad);

| — | edendaks maantee-, raudtee-, õhu- ja rannikulaevaühendusi ning teabevahetust ELis ning samuti teavet ja uudiste levikut internetis, osutades erilist tähelepanu vähe kasutatavatele liinidele; |
| --- | --- |

—

edendaks maantee-, raudtee-, õhu- ja rannikulaevaühendusi ning teabevahetust ELis ning samuti teavet ja uudiste levikut internetis, osutades erilist tähelepanu vähe kasutatavatele liinidele;

| — | ergutaks tervise ja heaolu või teraapilistel eesmärkidel ettevõetavat turismi, koolitusel osalemist, kultuuriturismi eelkõige piirkondlike festivalide ja etenduste (ooper, teater, tants, kontserdid jne) ning kultuuriürituste, nt näituste külastamiseks või mõnest konverentsist osavõtmist või veinide ja rahvusköökide, ajaloo või usulistel eesmärkidel toimuvat turismi, maapiirkondades või mere ääres viibimist, tõstes esile ja säilitades kultuuri- ja toidupärandit; |
| --- | --- |

—

ergutaks tervise ja heaolu või teraapilistel eesmärkidel ettevõetavat turismi, koolitusel osalemist, kultuuriturismi eelkõige piirkondlike festivalide ja etenduste (ooper, teater, tants, kontserdid jne) ning kultuuriürituste, nt näituste külastamiseks või mõnest konverentsist osavõtmist või veinide ja rahvusköökide, ajaloo või usulistel eesmärkidel toimuvat turismi, maapiirkondades või mere ääres viibimist, tõstes esile ja säilitades kultuuri- ja toidupärandit;

| — | edendaks kutseteenuste kvaliteeti koolituse ja stabiilse tööhõive kaudu; |
| --- | --- |

—

edendaks kutseteenuste kvaliteeti koolituse ja stabiilse tööhõive kaudu;

| — | ergutaks riikide valitsusi toetama turismisektori nende väikeste ja mikroettevõtete arengut, mis peegeldavad sotsiaalseid, keskkondlikke, ajaloolisi ja kultuurilisi traditsioone oma tegevuskohas või piirkonnas, hallates samal ajal paremini kõiki teenuseid hõlmavaid täispakette; |
| --- | --- |

—

ergutaks riikide valitsusi toetama turismisektori nende väikeste ja mikroettevõtete arengut, mis peegeldavad sotsiaalseid, keskkondlikke, ajaloolisi ja kultuurilisi traditsioone oma tegevuskohas või piirkonnas, hallates samal ajal paremini kõiki teenuseid hõlmavaid täispakette;

| — | toetaks eakamate inimeste või puuetega ja erivajadustega inimeste Euroopa-siseste sihtkohtade valikut, parandades infrastruktuuri ja teenuseid ning reklaamides paremini nendele inimestele mõeldud teenuseid ELis; |
| --- | --- |

—

toetaks eakamate inimeste või puuetega ja erivajadustega inimeste Euroopa-siseste sihtkohtade valikut, parandades infrastruktuuri ja teenuseid ning reklaamides paremini nendele inimestele mõeldud teenuseid ELis;

| — | annaks hoogu toetuspoliitikale, mille eesmärk on edendada Euroopa-siseseid sihtkohti selliselt, et neid ei pakutaks tarbijaile kõrgema hinna eest kui ELi väliseid sihtkohti, ning võtta meetmeid, et Euroopa-sisestel sihtkohtadel oleks suurte reisikorraldajate toetus; |
| --- | --- |

—

annaks hoogu toetuspoliitikale, mille eesmärk on edendada Euroopa-siseseid sihtkohti selliselt, et neid ei pakutaks tarbijaile kõrgema hinna eest kui ELi väliseid sihtkohti, ning võtta meetmeid, et Euroopa-sisestel sihtkohtadel oleks suurte reisikorraldajate toetus;

| — | tutvustaks ja reklaamiks kindlustunnet, mis on ELis võrreldes teiste puhkusekohtadega juba praegu tagatud, olgu tegemist reisimise, kohapeal viibimise, kodanike õiguste, arstiabi, apteegiteenuste ja haiglaravi või õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

—

tutvustaks ja reklaamiks kindlustunnet, mis on ELis võrreldes teiste puhkusekohtadega juba praegu tagatud, olgu tegemist reisimise, kohapeal viibimise, kodanike õiguste, arstiabi, apteegiteenuste ja haiglaravi või õigusraamistikuga;

| — | aitaks töötada välja asjakohasemat süsteemi turismimajanduse ja selle elementide statistiliseks järelevalveks ühtlustamiseks, tekitamata sealjuures liigset halduskoormat (bürokraatiat) ettevõtete ja kodanike jaoks; |
| --- | --- |

—

aitaks töötada välja asjakohasemat süsteemi turismimajanduse ja selle elementide statistiliseks järelevalveks ühtlustamiseks, tekitamata sealjuures liigset halduskoormat (bürokraatiat) ettevõtete ja kodanike jaoks;

| — | edendaks ühist reklaamikampaaniat ELi sihtkohtade reklaamimiseks; |
| --- | --- |

—

edendaks ühist reklaamikampaaniat ELi sihtkohtade reklaamimiseks;

| — | parandataks professionaalsete teenuste kvaliteeti koolituse ja stabiilsete töökohtade kaudu. |
| --- | --- |

—

parandataks professionaalsete teenuste kvaliteeti koolituse ja stabiilsete töökohtade kaudu.

| 1.4 | Liikmesriikide tasandil on vaja analüüsida seda, millist mõju avaldavad kliimamuutused turismile, ning võtta vastu sobivad kohanemismeetmed kooskõlas prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

1.4

Liikmesriikide tasandil on vaja analüüsida seda, millist mõju avaldavad kliimamuutused turismile, ning võtta vastu sobivad kohanemismeetmed kooskõlas prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta konkurentsivõimele.

| 1.5 | Jälgida tuleks selliste turismiliikide arengut, nagu sotsiaal- ja kultuuriturism või toidu- ja põllumajandusturism või ka spordi või tervise huvides harrastatav turism, tõketeta turism või konverentsil osalemine, usuturism jne, sellise Euroopa poliitika osana, millega muudetakse pakutavad turismiteenused mitmekesisemaks ja pööratakse tähelepanu uutele turgudele. |
| --- | --- |

1.5

Jälgida tuleks selliste turismiliikide arengut, nagu sotsiaal- ja kultuuriturism või toidu- ja põllumajandusturism või ka spordi või tervise huvides harrastatav turism, tõketeta turism või konverentsil osalemine, usuturism jne, sellise Euroopa poliitika osana, millega muudetakse pakutavad turismiteenused mitmekesisemaks ja pööratakse tähelepanu uutele turgudele.

| 1.6 | Komitee arvates on üleeuroopalised projektid, nagu Calypso, tõestanud koostöö tulemuslikkust ELi institutsioonide, eri valitsustasandite, sotsiaalpartnerite ja sektori teiste osalejate vahel, avaldades positiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles järgima selletaoliste algatuste osas võetud kohustusi, eriti seoses eelarvevahenditega. |
| --- | --- |

1.6

Komitee arvates on üleeuroopalised projektid, nagu Calypso, tõestanud koostöö tulemuslikkust ELi institutsioonide, eri valitsustasandite, sotsiaalpartnerite ja sektori teiste osalejate vahel, avaldades positiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles järgima selletaoliste algatuste osas võetud kohustusi, eriti seoses eelarvevahenditega.

| 1.7 | Kuigi ei tohi unustada julgeolekuvajadust, võivad Schengeni alasse mitte kuuluvatest riikidest algavate reiside puhul tekitada probleeme viisad. Vahel on see üksikute liikmesriikide kohaldatavate liiga bürokraatlike menetluste tulemus. Komitee kutsub komisjoni võtma erimeetmeid nende takistuste ületamiseks. |
| --- | --- |

1.7

Kuigi ei tohi unustada julgeolekuvajadust, võivad Schengeni alasse mitte kuuluvatest riikidest algavate reiside puhul tekitada probleeme viisad. Vahel on see üksikute liikmesriikide kohaldatavate liiga bürokraatlike menetluste tulemus. Komitee kutsub komisjoni võtma erimeetmeid nende takistuste ületamiseks.

| 1.8 | Komitee kutsub riikide valitsusi looma turismivaldkonna elukutsete jaoks kutseõppe Euroopa tunnistuse, mida tunnustataks kõigis ELi riikides. Komitee peab vajalikuks, et turismivaldkonna õpet mitte ainult ei tunnustata kogu ELis, vaid et see oleks nii kõrgetasemeline, et koolitataks tõelisi turismi valdkonna spetsialiste kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) suunistega, tuues eelkõige esile õppe tulemused ja nende kinnitamise ning samuti väärtustades turismiõpinguid tänu nende lisamisele ülikoolitaseme õpingutesse alati, kui see on teostatav. Euroopa 2020. aasta strateegia peab turismivaldkonda hõlmama, nimetades täpsemalt uued pädevused uute töökohtade jaoks ja teised kavandatud algatused, nagu erialaste töökogemuste ning informaalse ja mitteformaalse hariduse tunnustamine, ning mõju, mida peaks turismi sektorile avaldama ELi haridusministrite ja sotsiaalpartnerite vastuvõetud kutseharidusalast koostööd soodustavast Brugge’i kommünikeest saadud hoog. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kutsub riikide valitsusi looma turismivaldkonna elukutsete jaoks kutseõppe Euroopa tunnistuse, mida tunnustataks kõigis ELi riikides. Komitee peab vajalikuks, et turismivaldkonna õpet mitte ainult ei tunnustata kogu ELis, vaid et see oleks nii kõrgetasemeline, et koolitataks tõelisi turismi valdkonna spetsialiste kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) suunistega, tuues eelkõige esile õppe tulemused ja nende kinnitamise ning samuti väärtustades turismiõpinguid tänu nende lisamisele ülikoolitaseme õpingutesse alati, kui see on teostatav. Euroopa 2020. aasta strateegia peab turismivaldkonda hõlmama, nimetades täpsemalt uued pädevused uute töökohtade jaoks ja teised kavandatud algatused, nagu erialaste töökogemuste ning informaalse ja mitteformaalse hariduse tunnustamine, ning mõju, mida peaks turismi sektorile avaldama ELi haridusministrite ja sotsiaalpartnerite vastuvõetud kutseharidusalast koostööd soodustavast Brugge’i kommünikeest saadud hoog.

| 1.9 | Komitee rõhutab, et turismivaldkonnas ei ole olemas ühtainsat mudelit ning tunnistab, et igal sihtkohal on oma spetsiifilised vajadused ja oma eriline turunišš. Sellest lähtuvalt tuleks turismipoliitika raamistikus võtta arvesse selliseid erinevusi, nagu näiteks äärepoolsus, sisemaalisus, rannikul ja maapiirkondades asumine, saarelisus, raskesti ligipääsetavus jne. |
| --- | --- |

1.9

Komitee rõhutab, et turismivaldkonnas ei ole olemas ühtainsat mudelit ning tunnistab, et igal sihtkohal on oma spetsiifilised vajadused ja oma eriline turunišš. Sellest lähtuvalt tuleks turismipoliitika raamistikus võtta arvesse selliseid erinevusi, nagu näiteks äärepoolsus, sisemaalisus, rannikul ja maapiirkondades asumine, saarelisus, raskesti ligipääsetavus jne.

| 1.10 | Eesmärk on koostada, välja arendada ja viia piirkondade tasandil ellu Euroopa ühise turismipoliitika strateegiline kava, mis tõstaks nende jätkusuutlikku konkurentsivõimet ja kvaliteeti ning tagaks tarbijate kõrgetasemelise kaitse, täiendades ühtaegu liikmesriikide tegevust. Kuna liikmesriigid on erinevad, tuleb siiski sätestada, et iga riik esitaks oma riikliku turismipoliitika strateegilise kava, mis näeks igas piirkonnas rakendamiseks ette konkreetsed meetmed ja mille ajakava kataks vähemalt kümneaastase perioodi. |
| --- | --- |

1.10

Eesmärk on koostada, välja arendada ja viia piirkondade tasandil ellu Euroopa ühise turismipoliitika strateegiline kava, mis tõstaks nende jätkusuutlikku konkurentsivõimet ja kvaliteeti ning tagaks tarbijate kõrgetasemelise kaitse, täiendades ühtaegu liikmesriikide tegevust. Kuna liikmesriigid on erinevad, tuleb siiski sätestada, et iga riik esitaks oma riikliku turismipoliitika strateegilise kava, mis näeks igas piirkonnas rakendamiseks ette konkreetsed meetmed ja mille ajakava kataks vähemalt kümneaastase perioodi.

| 1.11 | Komitee kutsub riikide valitsusi kohandama kohalikke makse ja tegema jõupingutusi sotsiaalsetel turismitoodetel lasuva käibemaksu alandamiseks, et muuta need ahvatlevamaks, kaugema tuleviku eesmärgiga arendada turismiga seotud teenuseid ja lihtsustada neile juurdepääsu. Tagada tuleb kvaliteetsete turismiteenuste pakkumiseks vajalike infrastruktuuride ja kohalike teenuste olemasolu, mille abil saab parandada nii elanike elukvaliteeti kui ka turistidele pakutavaid tingimusi. |
| --- | --- |

1.11

Komitee kutsub riikide valitsusi kohandama kohalikke makse ja tegema jõupingutusi sotsiaalsetel turismitoodetel lasuva käibemaksu alandamiseks, et muuta need ahvatlevamaks, kaugema tuleviku eesmärgiga arendada turismiga seotud teenuseid ja lihtsustada neile juurdepääsu. Tagada tuleb kvaliteetsete turismiteenuste pakkumiseks vajalike infrastruktuuride ja kohalike teenuste olemasolu, mille abil saab parandada nii elanike elukvaliteeti kui ka turistidele pakutavaid tingimusi.

| 1.12 | ELil on vaja teabevahetusstrateegiat, mis tagaks Euroopale ja turismisektorile hea imago, kõrvaldades samas negatiivse reklaami probleemi. |
| --- | --- |

1.12

ELil on vaja teabevahetusstrateegiat, mis tagaks Euroopale ja turismisektorile hea imago, kõrvaldades samas negatiivse reklaami probleemi.

| 1.13 | Võtta tuleb meetmeid struktuurilise töötuse vältimiseks turismiettevõtetes, et suurendada töökohtade kvaliteeti ja stabiilsust ning ettevõtete kasumlikkust. |
| --- | --- |

1.13

Võtta tuleb meetmeid struktuurilise töötuse vältimiseks turismiettevõtetes, et suurendada töökohtade kvaliteeti ja stabiilsust ning ettevõtete kasumlikkust.

| 1.14 | Komisjon peaks suurendama oma seniseid jõupingitusi, et levitada kvaliteetturismi tõelist mõistet kõigis selle mõõtmetes, st kogemust, mis hõlmaks kõike ühel ajal, nii füüsilise puhkuse aspekti kui ka vaimset stimulatsiooni kokkupuutel kultuuri- ja tsivilisatsiooni meistriteostega. See kõik peaks toimuma piirkondlikul tasandil ning selle reklaam ja teabevahetus samuti piirkondlikul ja liikmesriikide, aga ka ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.14

Komisjon peaks suurendama oma seniseid jõupingitusi, et levitada kvaliteetturismi tõelist mõistet kõigis selle mõõtmetes, st kogemust, mis hõlmaks kõike ühel ajal, nii füüsilise puhkuse aspekti kui ka vaimset stimulatsiooni kokkupuutel kultuuri- ja tsivilisatsiooni meistriteostega. See kõik peaks toimuma piirkondlikul tasandil ning selle reklaam ja teabevahetus samuti piirkondlikul ja liikmesriikide, aga ka ELi tasandil.

| 1.15 | Komitee märgib, et teatises puudub selge viide turismisektoris tarbijakaitset reguleerivale õigusraamistikule ja et miski ei õigusta lubamatut viivitust 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamisel, mis esialgu oli lubatud 2010. aasta lõpuks, kavandati siis komisjoni tööprogrammis 2011. aasta alguseks ja on praeguseks veel esitamata. |
| --- | --- |

1.15

Komitee märgib, et teatises puudub selge viide turismisektoris tarbijakaitset reguleerivale õigusraamistikule ja et miski ei õigusta lubamatut viivitust 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamisel, mis esialgu oli lubatud 2010. aasta lõpuks, kavandati siis komisjoni tööprogrammis 2011. aasta alguseks ja on praeguseks veel esitamata.

| 1.16 | Komitee hindab kõrgelt tõuget, mille andsid komisjon, Euroopa Parlament ja Euroopa sotsiaalpartnerid Euroopa turismipoliitika kujundamisele. Komitee jätkab oma tegevust ja koostööd selle nimel, et toetada oma arvamustes esile toodud Euroopa turismimudeli eesmärki ja väärtusi. |
| --- | --- |

1.16

Komitee hindab kõrgelt tõuget, mille andsid komisjon, Euroopa Parlament ja Euroopa sotsiaalpartnerid Euroopa turismipoliitika kujundamisele. Komitee jätkab oma tegevust ja koostööd selle nimel, et toetada oma arvamustes esile toodud Euroopa turismimudeli eesmärki ja väärtusi.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Uues turismipoliitikas määratletakse kolm peamist eesmärki, mis moodustavad uue raamistiku selgroo. Need eesmärgid on:






  — | konkurentsivõime, |
| --- | --- | --- |

2.1

Uues turismipoliitikas määratletakse kolm peamist eesmärki, mis moodustavad uue raamistiku selgroo. Need eesmärgid on:

—

konkurentsivõime,

| — | jätkusuutlikkus, |
| --- | --- |

—

jätkusuutlikkus,

| — | turismi edendamine. |
| --- | --- |

—

turismi edendamine.

Kui neid kolme sammast toetatakse kindlalt piisavate struktuuride ja vahenditega, tagatakse sellega kohane alus eriti mõistlikule ja kasutoovale turismipoliitikale.

| 2.2 | Komisjon toob esile hulga probleeme, millega Euroopa turismisektor vastamisi seisab ja mis on esile kerkinud või suurenenud viimaste aastate jooksul. Samas on peamised probleemid püsinud aastaid samad. Need on sektorit iseloomustav hooajalisus; turism kui tegevusvaldkond, mida ei tunnistata märkimisväärselt kasvava sektorina; turismitöötajate ebakindlad töötingimused; sektoris valitsev struktuuriline töötus; väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel puudub juurdepääs kohasele rahastamisele, mis võimaldaks neil sektori pidevate muutuste ja arenguga kohaneda ning innovatsiooni puudumine sektoris. Komisjon peab ilmtingimata nende probleemidega tegelema. Komitee on oma arvamustes korduvalt rõhutanud, kui oluline on nende väljakutsetega tegeleda ja meetmeid võtta (1). |
| --- | --- |

2.2

Komisjon toob esile hulga probleeme, millega Euroopa turismisektor vastamisi seisab ja mis on esile kerkinud või suurenenud viimaste aastate jooksul. Samas on peamised probleemid püsinud aastaid samad. Need on sektorit iseloomustav hooajalisus; turism kui tegevusvaldkond, mida ei tunnistata märkimisväärselt kasvava sektorina; turismitöötajate ebakindlad töötingimused; sektoris valitsev struktuuriline töötus; väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel puudub juurdepääs kohasele rahastamisele, mis võimaldaks neil sektori pidevate muutuste ja arenguga kohaneda ning innovatsiooni puudumine sektoris. Komisjon peab ilmtingimata nende probleemidega tegelema. Komitee on oma arvamustes korduvalt rõhutanud, kui oluline on nende väljakutsetega tegeleda ja meetmeid võtta (1).

| 2.3 | Turism on oluline majandustegevus, mille mõju majanduskasvule, säästvale arengule ja tööhõivele on Euroopas eriti positiivne. Tegemist on Euroopa kodanike elu olulise osaga. |
| --- | --- |

2.3

Turism on oluline majandustegevus, mille mõju majanduskasvule, säästvale arengule ja tööhõivele on Euroopas eriti positiivne. Tegemist on Euroopa kodanike elu olulise osaga.

| 2.4 | 2008. aastast alates on nõudlus turismiteenuste järele kannatanud negatiivsete mõjude käes. Kui Euroopa tahab siiski jääda maailma esimeseks turismisihtkohaks ning saada kasu oma piirkondade rikkusest ja mitmekesisusest, peab ta välja töötama Euroopa ühise turismipoliitika. |
| --- | --- |

2.4

2008. aastast alates on nõudlus turismiteenuste järele kannatanud negatiivsete mõjude käes. Kui Euroopa tahab siiski jääda maailma esimeseks turismisihtkohaks ning saada kasu oma piirkondade rikkusest ja mitmekesisusest, peab ta välja töötama Euroopa ühise turismipoliitika.

| 2.5 | Kui Euroopa Komisjon kavatseb edendada uut tegevusraamistikku turismi konkurentsivõime tõstmiseks ELis ja suurendada ELi suutlikkust säästvaks majanduskasvuks, siis peab komisjon komitee arvates oma ettepanekuid täpsustama, tunnistades, et igal riigil on huvi arendada välja omaenda turismimudel ja dünaamika. Arvestades turismitööstuse piiriülest olemust, on selge vajadus kogu ELi hõlmava turismipoliitika raamistiku järele, võimaldades samas ELi liikmesriikidele täielikku paindlikkust arendada välja oma konkreetne riiklik poliitika. Tuleb aru saada, et ühes Euroopa Liidu nurgas toimuval sündmusel võib olla mõju mõne teise ELi riigi turismile. |
| --- | --- |

2.5

Kui Euroopa Komisjon kavatseb edendada uut tegevusraamistikku turismi konkurentsivõime tõstmiseks ELis ja suurendada ELi suutlikkust säästvaks majanduskasvuks, siis peab komisjon komitee arvates oma ettepanekuid täpsustama, tunnistades, et igal riigil on huvi arendada välja omaenda turismimudel ja dünaamika. Arvestades turismitööstuse piiriülest olemust, on selge vajadus kogu ELi hõlmava turismipoliitika raamistiku järele, võimaldades samas ELi liikmesriikidele täielikku paindlikkust arendada välja oma konkreetne riiklik poliitika. Tuleb aru saada, et ühes Euroopa Liidu nurgas toimuval sündmusel võib olla mõju mõne teise ELi riigi turismile.

| 2.6 | Näiteks ei puudutanud 2010. aasta kevadel vulkaanilise tuhapilve tõttu välja kuulutatud Euroopa õhuruumi sulgemine Lõuna-Euroopa riike, aga turismitegevus seal siiski vähenes negatiivsete uudiste tõttu, mis lõid ebasoodsad väljavaated selleks, et reisijad valiksid need riigid oma reisisihtkohaks. |
| --- | --- |

2.6

Näiteks ei puudutanud 2010. aasta kevadel vulkaanilise tuhapilve tõttu välja kuulutatud Euroopa õhuruumi sulgemine Lõuna-Euroopa riike, aga turismitegevus seal siiski vähenes negatiivsete uudiste tõttu, mis lõid ebasoodsad väljavaated selleks, et reisijad valiksid need riigid oma reisisihtkohaks.

| 2.7 | Komitee leiab, et Euroopa turismi poliitiline raamistik peab põhinema selgel, eri sidusrühmade õigusi ja kohustusi reguleerival õigusraamistikul, mis teatises täielikult puudub ja millega seoses on eriti oluline 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamine, mis esialgselt oli lubatud 2010. aasta lõpuks, ent kavandati seejärel komisjoni tööprogrammis 2011. aasta alguseks. Läbivaatamise tulemust pole seni veel esitatud, kuigi direktiiv on täielikult vananenud. Kõnealune viivitus jätab tarbijad suuresti kaitseta, õõnestab nende usaldust ja takistab turismi arengut. Läbivaatamisel on määrav tähtsus õigusraamistikule, mis peab andma konkreetse sisu ELi pädevusele selles aluslepinguga sätestatud valdkonnas. |
| --- | --- |

2.7

Komitee leiab, et Euroopa turismi poliitiline raamistik peab põhinema selgel, eri sidusrühmade õigusi ja kohustusi reguleerival õigusraamistikul, mis teatises täielikult puudub ja millega seoses on eriti oluline 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ läbivaatamine, mis esialgselt oli lubatud 2010. aasta lõpuks, ent kavandati seejärel komisjoni tööprogrammis 2011. aasta alguseks. Läbivaatamise tulemust pole seni veel esitatud, kuigi direktiiv on täielikult vananenud. Kõnealune viivitus jätab tarbijad suuresti kaitseta, õõnestab nende usaldust ja takistab turismi arengut. Läbivaatamisel on määrav tähtsus õigusraamistikule, mis peab andma konkreetse sisu ELi pädevusele selles aluslepinguga sätestatud valdkonnas.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1 | Euroopa Liit peab andma oma panuse ja toetuse proaktiivse poliitika määratlemisele, et kiirendada majanduskasvu ja luua tingimusi, mis muudaksid Euroopa atraktiivsemaks. Ühine planeerimine ja konkreetsete meetmete koostamine ei peaks enam olema komisjoni ülesanne, seda peaks tegema mõni muu institutsioon, kellel oleks selge poliitika, kes ei kasutaks vaid vanu ideid ning kes tagaks kaasatuse ja staatuse kõigile turismisektoris osalejatele: kutseliidud ja turismivaldkonnas tegutsevad üksikud ettevõtjad, valdkonna töötajate ametiühingute organisatsioonid, piirkonnad või riiklikud turismibürood. Sellega seoses võiks komitee poolt varasemates arvamustes väljapakutud Euroopa Turismiagentuuril olla oluline osa ELi institutsioonide toetamisel. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Liit peab andma oma panuse ja toetuse proaktiivse poliitika määratlemisele, et kiirendada majanduskasvu ja luua tingimusi, mis muudaksid Euroopa atraktiivsemaks. Ühine planeerimine ja konkreetsete meetmete koostamine ei peaks enam olema komisjoni ülesanne, seda peaks tegema mõni muu institutsioon, kellel oleks selge poliitika, kes ei kasutaks vaid vanu ideid ning kes tagaks kaasatuse ja staatuse kõigile turismisektoris osalejatele: kutseliidud ja turismivaldkonnas tegutsevad üksikud ettevõtjad, valdkonna töötajate ametiühingute organisatsioonid, piirkonnad või riiklikud turismibürood. Sellega seoses võiks komitee poolt varasemates arvamustes väljapakutud Euroopa Turismiagentuuril olla oluline osa ELi institutsioonide toetamisel.

| 3.2 | Komitee peab äärmiselt vajalikuks, et komisjon ja ka teised ELi institutsioonid rakendaksid aruka reguleerimise põhimõtet ning et kõik ELi õigusaktide ettepanekud sisaldaksid turismitööstust mõjutavate kavandatud meetmete nõuetekohast mõjuhinnangut. Kavandatud turismialases tegevuskavas ei viidata vajadusele viia läbi nõuetekohased mõjuhinnangud sektorile avaldatava võimaliku mõju mõõtmiseks iga kord, kui EL esitab uue õigusakti ettepaneku. See on eriti oluline mitmetel juhtudel, näiteks toiduainete märgistamist ning reisijate ja tarbijate õigusi käsitlevate kavandatud õigusaktide puhul. |
| --- | --- |

3.2

Komitee peab äärmiselt vajalikuks, et komisjon ja ka teised ELi institutsioonid rakendaksid aruka reguleerimise põhimõtet ning et kõik ELi õigusaktide ettepanekud sisaldaksid turismitööstust mõjutavate kavandatud meetmete nõuetekohast mõjuhinnangut. Kavandatud turismialases tegevuskavas ei viidata vajadusele viia läbi nõuetekohased mõjuhinnangud sektorile avaldatava võimaliku mõju mõõtmiseks iga kord, kui EL esitab uue õigusakti ettepaneku. See on eriti oluline mitmetel juhtudel, näiteks toiduainete märgistamist ning reisijate ja tarbijate õigusi käsitlevate kavandatud õigusaktide puhul.

| 3.3 | Turismi ei tuleks käsitleda kui sõltumatut poliitikat, vaid kui horisontaalset teemat, mida mõjutavad ELi vastuvõetud teised tegevuspoliitikad, eelkõige transpordi-, haridus-, tööhõive-, teadusuuringute ja innovatsiooni, kliimamuutuste, ühtse turu, julgeoleku-, tarbijakaitse jms poliitika. Turismipoliitika ei kuulu tegelikult seega vaid ettevõtluse peadirektoraadi pädevusalasse, vaid seda tuleks samal ajal arvesse võtta kõigis ELi poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

3.3

Turismi ei tuleks käsitleda kui sõltumatut poliitikat, vaid kui horisontaalset teemat, mida mõjutavad ELi vastuvõetud teised tegevuspoliitikad, eelkõige transpordi-, haridus-, tööhõive-, teadusuuringute ja innovatsiooni, kliimamuutuste, ühtse turu, julgeoleku-, tarbijakaitse jms poliitika. Turismipoliitika ei kuulu tegelikult seega vaid ettevõtluse peadirektoraadi pädevusalasse, vaid seda tuleks samal ajal arvesse võtta kõigis ELi poliitikavaldkondades.

| 3.4 | Turismiteenuste praegune edendamine ja arendamine kogu ELis kannatab koordineerimise ja korraldamise puudumise käes, tekitades nii raskusi kodanikele, kes soovivad reisida. Reisimine kogu ELi territooriumil ühistransporti kasutades kujutab endast väga rasket ettevõtmist, mis nõuab rongide, laevade, busside jne igasugu ajagraafikute vahel žongleerimist ning ei võimalda tagada, et reis õnnestub. |
| --- | --- |

3.4

Turismiteenuste praegune edendamine ja arendamine kogu ELis kannatab koordineerimise ja korraldamise puudumise käes, tekitades nii raskusi kodanikele, kes soovivad reisida. Reisimine kogu ELi territooriumil ühistransporti kasutades kujutab endast väga rasket ettevõtmist, mis nõuab rongide, laevade, busside jne igasugu ajagraafikute vahel žongleerimist ning ei võimalda tagada, et reis õnnestub.

| 3.5 | Turismisektor peab toime tulema üha karmima rahvusvahelise konkurentsiga kiiresti areneva majandusega riikide ja arenguriikide poolt, kes paeluvad turiste üha enam. Konkurentsis püsimiseks peab Euroopa välja pakkuma jätkusuutliku poliitika ja väärtustama oma arvukaid eeliseid, nt turvalisus, mille ta tagab muu hulgas järgmistes valdkondades:






  — | ühiskond ja keskkond, |
| --- | --- | --- |

3.5

Turismisektor peab toime tulema üha karmima rahvusvahelise konkurentsiga kiiresti areneva majandusega riikide ja arenguriikide poolt, kes paeluvad turiste üha enam. Konkurentsis püsimiseks peab Euroopa välja pakkuma jätkusuutliku poliitika ja väärtustama oma arvukaid eeliseid, nt turvalisus, mille ta tagab muu hulgas järgmistes valdkondades:

—

ühiskond ja keskkond,

| — | transport ja usaldusväärsed ühendused, |
| --- | --- |

—

transport ja usaldusväärsed ühendused,

| — | igas mõttes ohutu kohalviibimine, |
| --- | --- |

—

igas mõttes ohutu kohalviibimine,

| — | turvalised tehingud, olgu tegemist siis pangaülekannetega, kaubandus- või muude tehingutega, |
| --- | --- |

—

turvalised tehingud, olgu tegemist siis pangaülekannetega, kaubandus- või muude tehingutega,

| — | tervise- ja hügieenieeskirjad, |
| --- | --- |

—

tervise- ja hügieenieeskirjad,

| — | tervishoid, |
| --- | --- |

—

tervishoid,

| — | politsei- ja turvateenused, |
| --- | --- |

—

politsei- ja turvateenused,

| — | puuetega ja erivajadustega inimeste juurdepääsuvõimalused ja infrastruktuur, |
| --- | --- |

—

puuetega ja erivajadustega inimeste juurdepääsuvõimalused ja infrastruktuur,

| — | hooldusteenused, |
| --- | --- |

—

hooldusteenused,

| — | kvaliteet, |
| --- | --- |

—

kvaliteet,

| — | otseste ja kaudsete isiklike teenuste professionaalsus ja kvaliteet, |
| --- | --- |

—

otseste ja kaudsete isiklike teenuste professionaalsus ja kvaliteet,

| — | kodanike õigused. |
| --- | --- |

—

kodanike õigused.

| 3.6 | ELi turistina külastades unustame me tihti, et meie käsutuses on elementaarsed asjad nagu puhta joogivee olemasolu kõikjal, mürgitusohuta söömise võimalus, maanteedel liiklemine ja reisimine ilma eskordita. Me peaksime reklaamima ka neid lihtsaid eeliseid, mida EL turistidele pakub. Selliseid eeliseid tuleb eriliselt esile tõsta, sest need annavad külastajatele turvalisusetunde ning neid ei tagata praktiliselt üheski teises maailma juhtivas turismisihtkohas, kuigi nad pakuvad suhtelise eelise puhkusekoha valikul ja reklaamimisel. |
| --- | --- |

3.6

ELi turistina külastades unustame me tihti, et meie käsutuses on elementaarsed asjad nagu puhta joogivee olemasolu kõikjal, mürgitusohuta söömise võimalus, maanteedel liiklemine ja reisimine ilma eskordita. Me peaksime reklaamima ka neid lihtsaid eeliseid, mida EL turistidele pakub. Selliseid eeliseid tuleb eriliselt esile tõsta, sest need annavad külastajatele turvalisusetunde ning neid ei tagata praktiliselt üheski teises maailma juhtivas turismisihtkohas, kuigi nad pakuvad suhtelise eelise puhkusekoha valikul ja reklaamimisel.

| 3.7 | Euroopa peaks arendama ja tugevdama oma imagot maailmaturul ja soodustama koostööd Hiina, Venemaa, India, Brasiilia, Jaapani, Ameerika Ühendriikide ja Vahemere maadega. Et see oleks võimalik, tuleb ergutada ettevõtlikkust ja innovaatilisust, tõsta toodete pakkumise kvaliteeti, et meie teenused ja rajatised oleksid samal tasemel kui rahvusvaheliste konkurentide omad. Vähendada tuleb nõudluse hooajalisust ja suuri kõikumisi, tugevdades ja mitmekesistades turismiteenuste pakkumist. EL peab parandama ja tunnistama kõigi turismitööstuses osalevate inimeste kutseoskusi, andes välja kogu ELis ühiseid ja tunnustatud kutseõppe tunnistusi ning tuues eelkõige esile õppe tulemused ja nende kinnitamise. Need vajalikud ühised ja tunnustatud tunnistused osutuvad kasulikuks nii ettevõtete kui ka töötajate jaoks kogu ELis. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa peaks arendama ja tugevdama oma imagot maailmaturul ja soodustama koostööd Hiina, Venemaa, India, Brasiilia, Jaapani, Ameerika Ühendriikide ja Vahemere maadega. Et see oleks võimalik, tuleb ergutada ettevõtlikkust ja innovaatilisust, tõsta toodete pakkumise kvaliteeti, et meie teenused ja rajatised oleksid samal tasemel kui rahvusvaheliste konkurentide omad. Vähendada tuleb nõudluse hooajalisust ja suuri kõikumisi, tugevdades ja mitmekesistades turismiteenuste pakkumist. EL peab parandama ja tunnistama kõigi turismitööstuses osalevate inimeste kutseoskusi, andes välja kogu ELis ühiseid ja tunnustatud kutseõppe tunnistusi ning tuues eelkõige esile õppe tulemused ja nende kinnitamise. Need vajalikud ühised ja tunnustatud tunnistused osutuvad kasulikuks nii ettevõtete kui ka töötajate jaoks kogu ELis.

| 3.8 | Praegused statistikaandmete kogumise ja analüüsimise meetodid on puudulikud. Kogutud andmete vajakajäämised viivad selleni, et suuniste koostamise käigus tehakse ebatäielikke või valesid otsuseid. Sellega seoses toonitatakse dokumendis, kui oluline on parandada turismi puudutavaid statistikaandmeid ja analüüse. Komisjon peab seda äärmiselt vajalikuks, et parandada turismiga seotud sotsiaal-majanduslike teadmiste baasi Euroopa tasandil. Statistikaandmete struktureeritud viisil kogumine annab mitte ainult võimaluse saada teavet ja teha teadlikke valikuid, vaid ergutab ka valdkondadevahelist koostööd teadlaste vahel ning seisukohtade ja kogemuste vahetamist. Statistilisi meetodeid ja nende tulemusi peab kindlasti parandama, võttes samal ajal arvesse muu hulgas seda, et nende andmete kogumine ei tooks kaasa halduskoormuse (bürokraatia) suurenemist ettevõtete ja kodanike jaoks. |
| --- | --- |

3.8

Praegused statistikaandmete kogumise ja analüüsimise meetodid on puudulikud. Kogutud andmete vajakajäämised viivad selleni, et suuniste koostamise käigus tehakse ebatäielikke või valesid otsuseid. Sellega seoses toonitatakse dokumendis, kui oluline on parandada turismi puudutavaid statistikaandmeid ja analüüse. Komisjon peab seda äärmiselt vajalikuks, et parandada turismiga seotud sotsiaal-majanduslike teadmiste baasi Euroopa tasandil. Statistikaandmete struktureeritud viisil kogumine annab mitte ainult võimaluse saada teavet ja teha teadlikke valikuid, vaid ergutab ka valdkondadevahelist koostööd teadlaste vahel ning seisukohtade ja kogemuste vahetamist. Statistilisi meetodeid ja nende tulemusi peab kindlasti parandama, võttes samal ajal arvesse muu hulgas seda, et nende andmete kogumine ei tooks kaasa halduskoormuse (bürokraatia) suurenemist ettevõtete ja kodanike jaoks.

| 3.9 | Enam kui pooled ELi liikmesriigid on kasutusele võtnud turismi satelliitkonto, mis on osutunud väga tõhusaks vahendiks. Komisjon peaks leidma viise, et innustada ja aidata ka ülejäänud riikide hulgas selle meetodi kasutuselevõtmist, mida saab kasutada ka üksikasjalike saavutuste võrdlevas analüüsis. See on otsustava tähtsusega, arvestades praegu Euroopas toimuvaid märkimisväärseid muutusi suundumustes ja turismisalastes käitumisharjumustes. |
| --- | --- |

3.9

Enam kui pooled ELi liikmesriigid on kasutusele võtnud turismi satelliitkonto, mis on osutunud väga tõhusaks vahendiks. Komisjon peaks leidma viise, et innustada ja aidata ka ülejäänud riikide hulgas selle meetodi kasutuselevõtmist, mida saab kasutada ka üksikasjalike saavutuste võrdlevas analüüsis. See on otsustava tähtsusega, arvestades praegu Euroopas toimuvaid märkimisväärseid muutusi suundumustes ja turismisalastes käitumisharjumustes.

| 3.10 | Euroopa turismi peamine eelis on mitmekesisus. Lai valik kogemusi, mida on võimalik igas Euroopa riigis omandada, aitab ligi meelitada turiste, kes need riigid turismisihtkohaks valivad. Riikide kultuuripärandi, looduse, toidu, veini ja ajaloo mitmekesisus tähendab seda, et iga riik annab oma külastajale erineva kogemuse. Nende erinevuste säilitamine on tähtis ja see on esmaklassiline müügiargument Euroopa reklaamimisel ülejäänud maailmas. |
| --- | --- |

3.10

Euroopa turismi peamine eelis on mitmekesisus. Lai valik kogemusi, mida on võimalik igas Euroopa riigis omandada, aitab ligi meelitada turiste, kes need riigid turismisihtkohaks valivad. Riikide kultuuripärandi, looduse, toidu, veini ja ajaloo mitmekesisus tähendab seda, et iga riik annab oma külastajale erineva kogemuse. Nende erinevuste säilitamine on tähtis ja see on esmaklassiline müügiargument Euroopa reklaamimisel ülejäänud maailmas.

| 3.11 | Arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad suurema osa turismisektori ettevõtjatest, tuleb ära kasutada ka nende dünaamilisust ning aidata neid ettevõtluse arendamisel, keskendudes nende panusele kultuuripärandi säilitamisse ja kohaliku ühiskonna arengusse. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtted rakendavad baastaseme töötuid (majanduslikud rändajad, väljaõppeta inimesed) ja vähendavad märkimisväärselt selliste töötute hulka, pakkudes tööd olulisele osale töötavast elanikkonnast ja vähendades nii sotsiaalset tõrjutust. Turismi edendamisse ja turustamisse ning tööhõive toetamisse tuleb kaasata erasektor ning soodustada ka sektori ettevõtete vahel võrgustiku loomist. |
| --- | --- |

3.11

Arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad suurema osa turismisektori ettevõtjatest, tuleb ära kasutada ka nende dünaamilisust ning aidata neid ettevõtluse arendamisel, keskendudes nende panusele kultuuripärandi säilitamisse ja kohaliku ühiskonna arengusse. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtted rakendavad baastaseme töötuid (majanduslikud rändajad, väljaõppeta inimesed) ja vähendavad märkimisväärselt selliste töötute hulka, pakkudes tööd olulisele osale töötavast elanikkonnast ja vähendades nii sotsiaalset tõrjutust. Turismi edendamisse ja turustamisse ning tööhõive toetamisse tuleb kaasata erasektor ning soodustada ka sektori ettevõtete vahel võrgustiku loomist.

| 3.12 | Turismipoliitika on oma olemuselt eri valdkondi läbiv. See mõjutab eelkõige transpordipoliitikat (reisijate õigused ja turvalisus ning transpordi kvaliteet), riigiabi, siseturgu (asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus turismisektoris, teenuste kvaliteedi tagamine, elektroonilise kaubanduse arendamine) või ka maksundust, sageli negatiivselt (siseturu tõhusat toimimist takistavad maksutõkked, turismisektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate maksualane kohtlemine, maksusoodustused selles valdkonnas). Sektorit peaks seega toetama spetsiifilise finantsmeetme abil ja turismiettevõtted peaksid omalt poolt võtma kohustuse investeerida ning tegeleda tööhõive tõstmisega. |
| --- | --- |

3.12

Turismipoliitika on oma olemuselt eri valdkondi läbiv. See mõjutab eelkõige transpordipoliitikat (reisijate õigused ja turvalisus ning transpordi kvaliteet), riigiabi, siseturgu (asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus turismisektoris, teenuste kvaliteedi tagamine, elektroonilise kaubanduse arendamine) või ka maksundust, sageli negatiivselt (siseturu tõhusat toimimist takistavad maksutõkked, turismisektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate maksualane kohtlemine, maksusoodustused selles valdkonnas). Sektorit peaks seega toetama spetsiifilise finantsmeetme abil ja turismiettevõtted peaksid omalt poolt võtma kohustuse investeerida ning tegeleda tööhõive tõstmisega.

| 3.13 | Komitee on veendunud, et tuleb edendada mehhanismi, mis parandaks ja tugevdaks turismialase teabe jagamist liikmesriikide vahel ja tänu millele antakse võimalus reisida– ennekõike madalhooajal – eelkõige teatavatele huvirühmadele, nagu noored – kelle jaoks tuleks kooskõlastada ka koolivaheaegu –, eakad, liikumispuudega inimesed ja väikese sissetulekuga pered. Liikmesriigid, kelle majandus ei ole keskendunud turismile, peaksid toetama riike, kus see nii on, tutvustades oma kodanikele Euroopa-siseseid turismisihtkohti. Euroopa lennuettevõtjad peavad mõistma, et nad ei soosi turismi ja siseturgu, kui nad pakuvad põhjaeurooplastele lennupileteid Aasiasse sageli soodsama hinnaga kui Kagu-Euroopasse. |
| --- | --- |

3.13

Komitee on veendunud, et tuleb edendada mehhanismi, mis parandaks ja tugevdaks turismialase teabe jagamist liikmesriikide vahel ja tänu millele antakse võimalus reisida– ennekõike madalhooajal – eelkõige teatavatele huvirühmadele, nagu noored – kelle jaoks tuleks kooskõlastada ka koolivaheaegu –, eakad, liikumispuudega inimesed ja väikese sissetulekuga pered. Liikmesriigid, kelle majandus ei ole keskendunud turismile, peaksid toetama riike, kus see nii on, tutvustades oma kodanikele Euroopa-siseseid turismisihtkohti. Euroopa lennuettevõtjad peavad mõistma, et nad ei soosi turismi ja siseturgu, kui nad pakuvad põhjaeurooplastele lennupileteid Aasiasse sageli soodsama hinnaga kui Kagu-Euroopasse.

| 3.14 | Komitee leiab, et tuleb luua konkreetne uuenduslik ühine poliitika ja pakkuda välja turismitooteid spetsiaalselt eakatele inimestele ja pensionäridele, kelle osakaal elanikkonnast ulatub 2020. aastal eeldatavalt 20 %-ni, ning puuetega, erivajadustega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kelle arv ulatub hiljutiste hinnangute kohaselt 127 miljonini, et äratada neis huvi. Tagada tuleb eriväljaõpe nende ühiskonnarühmade vajadustele vastamiseks. Kuna turistid moodustavad elanikkonnas ka rühma, kelle käsutuses on ostujõud, kultuuriline huvi ja vaba aeg ning kellel on turul eriti oluline potentsiaal, peaks EL osutama erilist tähelepanu neile suunatud ühise poliitika edendamisele, et nad saaksid paremini kasutada oma õigusi osaleda ilma mingisuguse diskrimineerimiseta turismitegevuses. Siiski peaksid kõnealuse jõupingutusega kaasnema ka jõupingutused erasektori poolt, kes peab tagama õige infrastruktuuri olemasolu, et rahuldada kõnealuse turu vajadused. |
| --- | --- |

3.14

Komitee leiab, et tuleb luua konkreetne uuenduslik ühine poliitika ja pakkuda välja turismitooteid spetsiaalselt eakatele inimestele ja pensionäridele, kelle osakaal elanikkonnast ulatub 2020. aastal eeldatavalt 20 %-ni, ning puuetega, erivajadustega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kelle arv ulatub hiljutiste hinnangute kohaselt 127 miljonini, et äratada neis huvi. Tagada tuleb eriväljaõpe nende ühiskonnarühmade vajadustele vastamiseks. Kuna turistid moodustavad elanikkonnas ka rühma, kelle käsutuses on ostujõud, kultuuriline huvi ja vaba aeg ning kellel on turul eriti oluline potentsiaal, peaks EL osutama erilist tähelepanu neile suunatud ühise poliitika edendamisele, et nad saaksid paremini kasutada oma õigusi osaleda ilma mingisuguse diskrimineerimiseta turismitegevuses. Siiski peaksid kõnealuse jõupingutusega kaasnema ka jõupingutused erasektori poolt, kes peab tagama õige infrastruktuuri olemasolu, et rahuldada kõnealuse turu vajadused.

| 3.15 | Komitee on veendunud, et vaja on ergutada koostööd rahvusvahelisel tasandil ja eelkõige turgudel, mis ELiga konkureerivad. Tuleks luua nõutavad tingimused ühise Euroopa viisa väljastamise menetluse lihtsustamiseks, eesmärgiga meelitada rohkem saabujaid riikidest, kes ei kuulu Schengeni alasse. Turistidel peab olema võimalus liikuda ühest ELi riigist teise ning selleks tuleb eeskirju ja direktiive lihtsustada. |
| --- | --- |

3.15

Komitee on veendunud, et vaja on ergutada koostööd rahvusvahelisel tasandil ja eelkõige turgudel, mis ELiga konkureerivad. Tuleks luua nõutavad tingimused ühise Euroopa viisa väljastamise menetluse lihtsustamiseks, eesmärgiga meelitada rohkem saabujaid riikidest, kes ei kuulu Schengeni alasse. Turistidel peab olema võimalus liikuda ühest ELi riigist teise ning selleks tuleb eeskirju ja direktiive lihtsustada.

| 3.16 | Piirkondade osas tuleb Euroopa turismitootena paremini edendada kultuuriradu, tänapäeva kultuuri pärandit, looduskaitsealasid või traditsiooniliste hoonete ja ettevõtete säilitamist ja väärtustamist, tervise- ja heaoluturismi või meditsiini või hariduse, veinide ja rahvusköökide, ajaloo või usu põhjustel toimuvat turismi, taluturismi või merelist turismi, väärtustades ja säilitades kultuuri- ja toidutraditsioone (traditsioonilised restoranid ja ettevõtted otseses seoses piikonna ajalooga), unustamata merealuseid kultuurisäilmeid. Alati ei ole vaja suurendada voodikohtade arvu, pigem tuleks investeerida turismiasutuste teenuste ja infrastruktuuri kvaliteedi parandamisse, tehes uuenduslikke pakkumisi, nt sanatooriumites, spaakeskustes jne. Komisjon ei selgita oma ettepaneku mitte üheski lõigus, kuidas või milliste prioriteetide järgi tuleks eespool nimetatud meetmed ellu viia, või millise kava alusel tuleks need igas liikmesriigis teostada, võttes samas arvesse piirkondi, nii et tekiks Euroopa turismipoliitika. Ette ei ole nähtud ühist reklaamitegevuse edendamist, kuigi see algatus oleks väga vajalik. |
| --- | --- |

3.16

Piirkondade osas tuleb Euroopa turismitootena paremini edendada kultuuriradu, tänapäeva kultuuri pärandit, looduskaitsealasid või traditsiooniliste hoonete ja ettevõtete säilitamist ja väärtustamist, tervise- ja heaoluturismi või meditsiini või hariduse, veinide ja rahvusköökide, ajaloo või usu põhjustel toimuvat turismi, taluturismi või merelist turismi, väärtustades ja säilitades kultuuri- ja toidutraditsioone (traditsioonilised restoranid ja ettevõtted otseses seoses piikonna ajalooga), unustamata merealuseid kultuurisäilmeid. Alati ei ole vaja suurendada voodikohtade arvu, pigem tuleks investeerida turismiasutuste teenuste ja infrastruktuuri kvaliteedi parandamisse, tehes uuenduslikke pakkumisi, nt sanatooriumites, spaakeskustes jne. Komisjon ei selgita oma ettepaneku mitte üheski lõigus, kuidas või milliste prioriteetide järgi tuleks eespool nimetatud meetmed ellu viia, või millise kava alusel tuleks need igas liikmesriigis teostada, võttes samas arvesse piirkondi, nii et tekiks Euroopa turismipoliitika. Ette ei ole nähtud ühist reklaamitegevuse edendamist, kuigi see algatus oleks väga vajalik.

| 3.17 | Komitee on nõus Euroopa kultuuripärandi märgise loomisega ja teeb ettepaneku luua ka Euroopa toidukultuuri pärandi märgis, millega hinnatakse paralleelselt teiste meetmetega – Euroopa muinsuskaitsepäevad ja Euroopa Liidu kultuuripärandi auhind – toitlustuskohti ning antakse neile ühises ja ühtlustatud korras tärne ning sertifitseeritakse neid eri riiklike ja Euroopa programmide asjakohase rakendamise kaudu. Peale selle teeb komitee ettepaneku ühtlustada ELis hotellidele tärnide andmise ja hotellide sertifitseerimise süsteemi. Komitee kutsub komisjoni üles jätkama Euroopa turismifoorumi korraldamist kõigi sektori esindajate, riikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vastutavate esindajate ning sotsiaalpartnerite kohtumispaiga ja analüüsifoorumina, et edendada uue, mitmekesisuse ja erinevusega arvestava Euroopa turismiidentiteedi loomist. |
| --- | --- |

3.17

Komitee on nõus Euroopa kultuuripärandi märgise loomisega ja teeb ettepaneku luua ka Euroopa toidukultuuri pärandi märgis, millega hinnatakse paralleelselt teiste meetmetega – Euroopa muinsuskaitsepäevad ja Euroopa Liidu kultuuripärandi auhind – toitlustuskohti ning antakse neile ühises ja ühtlustatud korras tärne ning sertifitseeritakse neid eri riiklike ja Euroopa programmide asjakohase rakendamise kaudu. Peale selle teeb komitee ettepaneku ühtlustada ELis hotellidele tärnide andmise ja hotellide sertifitseerimise süsteemi. Komitee kutsub komisjoni üles jätkama Euroopa turismifoorumi korraldamist kõigi sektori esindajate, riikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vastutavate esindajate ning sotsiaalpartnerite kohtumispaiga ja analüüsifoorumina, et edendada uue, mitmekesisuse ja erinevusega arvestava Euroopa turismiidentiteedi loomist.

| 3.18 | Raamistikus tehakse ka ettepanek töötada välja Euroopa turismi kvaliteedimärgis ja kvaliteetturismi märgis, millega nõutakse standardite parandamist kogu sektoris. Seda ettepanekut tuleks toetada. Kvaliteedi märgistamist tuleb siiski toetada asjakohaste rahastamismehhanismidega, et turismiettevõtjad saaksid parandada oma tootevalikut ja teha investeeringuid oma kinnisvara ja teenuse osutamise standardite parandamisse ning töötajate koolitusse ja ümberõppesse. |
| --- | --- |

3.18

Raamistikus tehakse ka ettepanek töötada välja Euroopa turismi kvaliteedimärgis ja kvaliteetturismi märgis, millega nõutakse standardite parandamist kogu sektoris. Seda ettepanekut tuleks toetada. Kvaliteedi märgistamist tuleb siiski toetada asjakohaste rahastamismehhanismidega, et turismiettevõtjad saaksid parandada oma tootevalikut ja teha investeeringuid oma kinnisvara ja teenuse osutamise standardite parandamisse ning töötajate koolitusse ja ümberõppesse.

| 3.19 | Toidukultuuri, toitlustamise ja turismi omavahel seostamine on ilmselgelt alternatiivne viis pakkuda kvaliteetturismi, lähendades turiste iga liikmesriigi toidukultuuriga. Nii saavad nad pakutavaid teenuseid eristada. Üha rohkem turiste reisib ELis ajendatuna soovist hästi süüa. Kokakunstist saab nii Euroopa toidukaupade ja roogade tutvustamise vahend. Tingimata on vaja reklaamida toite ja jooke, retsepte ning nn toidu- ja veinireise, toetades kooskõlastatud koostööd, mis pakub asendusvorme turismi ja toidukultuuri vahelise seose tugevdamiseks. |
| --- | --- |

3.19

Toidukultuuri, toitlustamise ja turismi omavahel seostamine on ilmselgelt alternatiivne viis pakkuda kvaliteetturismi, lähendades turiste iga liikmesriigi toidukultuuriga. Nii saavad nad pakutavaid teenuseid eristada. Üha rohkem turiste reisib ELis ajendatuna soovist hästi süüa. Kokakunstist saab nii Euroopa toidukaupade ja roogade tutvustamise vahend. Tingimata on vaja reklaamida toite ja jooke, retsepte ning nn toidu- ja veinireise, toetades kooskõlastatud koostööd, mis pakub asendusvorme turismi ja toidukultuuri vahelise seose tugevdamiseks.

| 3.20 | Turismisektori ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate koolitamine on kindlasti Euroopa turismi jaoks üks suuremaid investeeringuid. Uute tehnoloogiate ja töötavade loomine on viinud nõudluseni eripersonali järele. Täiendusõppeks ja -koolituseks mõeldud ELi programme on hädavajalik laiendada turismivaldkonna töötajaile, nagu seda on juba tehtud teistes valdkondades. See soodustaks kohanemist kõnealuses sektoris valitsevate uute tehnoloogiatega. Välja tuleb arendada õppetulemustel põhinev Euroopa kutsetunnistus, mis tugineb ühistel nõuetel ja mida saaks kasutada iseseisvalt ja sõltumatult tänu kohalikul või piirkondlikul tasandil kinnitamise menetlusele, aga mis viitaks siiski ka olemasolevatele riiklikele kvalifikatsioonidele. Turismisektoril peaks olema kohustus anda oma töötajatele sellise kutsetunnistusega tõendatav väljaõpe. Komitee peab turismialase väljaõppe jaoks oluliseks ELi kutseharidust käsitlenud Brugge’i kommünikee antud tõuget. Turismisektor muutub eriti atraktiivseks, kui see pakub stabiilseid ja kvaliteetseid töötingimusi. |
| --- | --- |

3.20

Turismisektori ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate koolitamine on kindlasti Euroopa turismi jaoks üks suuremaid investeeringuid. Uute tehnoloogiate ja töötavade loomine on viinud nõudluseni eripersonali järele. Täiendusõppeks ja -koolituseks mõeldud ELi programme on hädavajalik laiendada turismivaldkonna töötajaile, nagu seda on juba tehtud teistes valdkondades. See soodustaks kohanemist kõnealuses sektoris valitsevate uute tehnoloogiatega. Välja tuleb arendada õppetulemustel põhinev Euroopa kutsetunnistus, mis tugineb ühistel nõuetel ja mida saaks kasutada iseseisvalt ja sõltumatult tänu kohalikul või piirkondlikul tasandil kinnitamise menetlusele, aga mis viitaks siiski ka olemasolevatele riiklikele kvalifikatsioonidele. Turismisektoril peaks olema kohustus anda oma töötajatele sellise kutsetunnistusega tõendatav väljaõpe. Komitee peab turismialase väljaõppe jaoks oluliseks ELi kutseharidust käsitlenud Brugge’i kommünikee antud tõuget. Turismisektor muutub eriti atraktiivseks, kui see pakub stabiilseid ja kvaliteetseid töötingimusi.

| 3.21 | Koolituskava ja käitumismustrite kujundamine peavad kindlasti hõlmama võõrkeeleõpet turismitöötajatele, mille puhul võetakse arvesse kultuurilist eripära, nähes seejuures ette kutsetunnistuste väljastamise, mis vastaks Euroopa Komisjoni ja Cedefopi suunistele. Erilist tähelepanu tuleb osutada neile turismivaldkonna elukutsetele, mille raames puututakse otseselt kokku kultuuripärandiga, nt giidid, kellel peab olema diplom ja kes peavad suutma tuua esile selle pärandi väärtuse. Selleks peab neil olema kohalike ametiasutuste väljastatud tunnistus, nad peavad tundma vaatamisväärsusi selles piirkonnas, kus nad kasvõi ajutiselt töötada tahavad, ning valdama kindlasti selles piirkonnas räägitavat keelt ja samuti külastajate keelt, kellele nad piirkonda tutvustavad, nagu on sätestatud perioodiks aastani 1975 standardis CEN (EN 13809, 2003) ja alates 1975. aastast direktiivides 75/368/EÜ ja 92/51/EÜ. Samaväärne tunnistus peab olemas olema kõigi turismivaldkonna elukutsete jaoks, nt kelnerid, kokad, grupijuhid ja üldiselt kõik, kes turistidega kokku puutuvad. |
| --- | --- |

3.21

Koolituskava ja käitumismustrite kujundamine peavad kindlasti hõlmama võõrkeeleõpet turismitöötajatele, mille puhul võetakse arvesse kultuurilist eripära, nähes seejuures ette kutsetunnistuste väljastamise, mis vastaks Euroopa Komisjoni ja Cedefopi suunistele. Erilist tähelepanu tuleb osutada neile turismivaldkonna elukutsetele, mille raames puututakse otseselt kokku kultuuripärandiga, nt giidid, kellel peab olema diplom ja kes peavad suutma tuua esile selle pärandi väärtuse. Selleks peab neil olema kohalike ametiasutuste väljastatud tunnistus, nad peavad tundma vaatamisväärsusi selles piirkonnas, kus nad kasvõi ajutiselt töötada tahavad, ning valdama kindlasti selles piirkonnas räägitavat keelt ja samuti külastajate keelt, kellele nad piirkonda tutvustavad, nagu on sätestatud perioodiks aastani 1975 standardis CEN (EN 13809, 2003) ja alates 1975. aastast direktiivides 75/368/EÜ ja 92/51/EÜ. Samaväärne tunnistus peab olemas olema kõigi turismivaldkonna elukutsete jaoks, nt kelnerid, kokad, grupijuhid ja üldiselt kõik, kes turistidega kokku puutuvad.

| 3.22 | Komitee usub, et tõsiselt tuleb arvesse võtta asjaolu, et täispakettide poliitika, mille arvukad ettevõtjad paljudes liikmesriikides on omaks võtnud, on lõpuks andnud oodatule otse vastupidiseid tulemusi: nagu on kahjuks väga hästi näha, on paketiklubide ja suurte hotellikomplekside mudeli tagajärjel ainult teravnenud probleemid, mis esinevad nende ettevõtete läheduses kõnealustes piirkondades tegutsevatel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel. |
| --- | --- |

3.22

Komitee usub, et tõsiselt tuleb arvesse võtta asjaolu, et täispakettide poliitika, mille arvukad ettevõtjad paljudes liikmesriikides on omaks võtnud, on lõpuks andnud oodatule otse vastupidiseid tulemusi: nagu on kahjuks väga hästi näha, on paketiklubide ja suurte hotellikomplekside mudeli tagajärjel ainult teravnenud probleemid, mis esinevad nende ettevõtete läheduses kõnealustes piirkondades tegutsevatel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel.

| 3.23 | Karmid konkurentsitingimused ühelt poolt suurte välismaiste reisikorraldajate ja teiselt poolt hotellide vahel, kes püüavad sõlmida paketilepinguid, et oma hooneid täita, on viinud alla pakutavate teenuste kvaliteedi, mille üheks tagajärjeks on olnud see, et teatavad turismipiirkonnad on saanud välismaal halva maine. Selle surve mõjul on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sunnitud töötama oma kuludest madalamate hindadega, nii et nad peavad oma tegevuse lõpetama või on kitsikuses. |
| --- | --- |

3.23

Karmid konkurentsitingimused ühelt poolt suurte välismaiste reisikorraldajate ja teiselt poolt hotellide vahel, kes püüavad sõlmida paketilepinguid, et oma hooneid täita, on viinud alla pakutavate teenuste kvaliteedi, mille üheks tagajärjeks on olnud see, et teatavad turismipiirkonnad on saanud välismaal halva maine. Selle surve mõjul on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sunnitud töötama oma kuludest madalamate hindadega, nii et nad peavad oma tegevuse lõpetama või on kitsikuses.

| 3.24 | Sellest tulenevalt ei tohiks aga paketisüsteemi kategooriliselt tagasi lükata, sest see vastab võib-olla turismialase nõudluse teatava segmendi vajadustele, kuid – samuti kui ülejäänud turismitoodete puhul – tuleb tagada, et seda arendatakse seadusega ja ausa konkurentsi põhimõttega kooskõlas, kontrollitult, omavahenditega, ilma riigiabita. Turismi taastumine peaks levima võimalikult laialt, nii et arengut oleks märgata ka ilusa hotelli läheduses. Külastajal peab olema valikuvõimalus eelarve piires, mille ta kulutab selles hotellis või väljaspool seda. Sellegipoolest on tegemist ühega vähestest turuosadest, mis on kasvanud vaatamata langusele traditsioonilises reisikorraldaja äritegevuses viimastel aastatel. Kuigi kvaliteeti ei tohiks kunagi kahjustada, on oluline hinnata seda, et on terveid turismikuurorte, mis on seda turgu aastate vältel edukalt arendanud. Vaja on kehtestada „kõikehõlmava turu” selge, kvaliteetset toodet kajastav määratlus, et eemaldada turult kõikehõlmavate märgiste varjus müüdavad madalama kvaliteediga tooted ja teenused. |
| --- | --- |

3.24

Sellest tulenevalt ei tohiks aga paketisüsteemi kategooriliselt tagasi lükata, sest see vastab võib-olla turismialase nõudluse teatava segmendi vajadustele, kuid – samuti kui ülejäänud turismitoodete puhul – tuleb tagada, et seda arendatakse seadusega ja ausa konkurentsi põhimõttega kooskõlas, kontrollitult, omavahenditega, ilma riigiabita. Turismi taastumine peaks levima võimalikult laialt, nii et arengut oleks märgata ka ilusa hotelli läheduses. Külastajal peab olema valikuvõimalus eelarve piires, mille ta kulutab selles hotellis või väljaspool seda. Sellegipoolest on tegemist ühega vähestest turuosadest, mis on kasvanud vaatamata langusele traditsioonilises reisikorraldaja äritegevuses viimastel aastatel. Kuigi kvaliteeti ei tohiks kunagi kahjustada, on oluline hinnata seda, et on terveid turismikuurorte, mis on seda turgu aastate vältel edukalt arendanud. Vaja on kehtestada „kõikehõlmava turu” selge, kvaliteetset toodet kajastav määratlus, et eemaldada turult kõikehõlmavate märgiste varjus müüdavad madalama kvaliteediga tooted ja teenused.

| 3.25 | Turismi hooajalisus, mis tuleneb turismi nõudluse liigsest koondumisest juuli- ja augustikuusse, pidurdab sektori arengupotentsiaali ja takistab selle mõju edasikandumist kogu majandusele, mõjutades seega tuluvoogusid ning selle tagajärjel ei kasutata olemasolevaid rajatisi ja töötajaid optimaalselt. Meetmed töötajaskonna tööhõivevõimaluste parandamiseks ja infrastruktuuri kasumlikuks kasutamiseks hooajavälisel ajal aitavad luua aktiivsema ja tootlikuma inimressursside potentsiaali, samas kui kooskõlastamine infrastruktuuri kasutamiseks turismihooaja välisel ajal teatavate elanikkonnarühmade või koolide poolt võimaldab selgelt turismihooaega pikendada koos kõikide sellest tulenevate eelistega. Üks peamine võimalus, kuidas seda hooajalisust leevendada, oleks see, et töötajate puhkusi jaotatakse ajaliselt ühtlasemalt, võttes kasutusele asjakohased soodustusmeetmed. Olemasoleva turismiinfrastruktuuri ja personali parem kasutamine hooajavälisel ajal võimaldaks ettevõtetel kasutada paremini oma rajatisi ja suurendada tootlikkust, toetudes stabiilsemale ja ettevõtlikumale tööjõule. Komitee peab positiivseks, et esimene samm selles suunas on juba astutud algatusega Calypso, ning kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles soodustama eelkõige eelarvevahendite eraldamise kohustuste kaudu kõnealuse algatuse elluviimist, kuna sel on sotsiaalne ja Euroopa turismivaldkonnale avalduv mõju. |
| --- | --- |

3.25

Turismi hooajalisus, mis tuleneb turismi nõudluse liigsest koondumisest juuli- ja augustikuusse, pidurdab sektori arengupotentsiaali ja takistab selle mõju edasikandumist kogu majandusele, mõjutades seega tuluvoogusid ning selle tagajärjel ei kasutata olemasolevaid rajatisi ja töötajaid optimaalselt. Meetmed töötajaskonna tööhõivevõimaluste parandamiseks ja infrastruktuuri kasumlikuks kasutamiseks hooajavälisel ajal aitavad luua aktiivsema ja tootlikuma inimressursside potentsiaali, samas kui kooskõlastamine infrastruktuuri kasutamiseks turismihooaja välisel ajal teatavate elanikkonnarühmade või koolide poolt võimaldab selgelt turismihooaega pikendada koos kõikide sellest tulenevate eelistega. Üks peamine võimalus, kuidas seda hooajalisust leevendada, oleks see, et töötajate puhkusi jaotatakse ajaliselt ühtlasemalt, võttes kasutusele asjakohased soodustusmeetmed. Olemasoleva turismiinfrastruktuuri ja personali parem kasutamine hooajavälisel ajal võimaldaks ettevõtetel kasutada paremini oma rajatisi ja suurendada tootlikkust, toetudes stabiilsemale ja ettevõtlikumale tööjõule. Komitee peab positiivseks, et esimene samm selles suunas on juba astutud algatusega Calypso, ning kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles soodustama eelkõige eelarvevahendite eraldamise kohustuste kaudu kõnealuse algatuse elluviimist, kuna sel on sotsiaalne ja Euroopa turismivaldkonnale avalduv mõju.

| 3.26 | Komitee usub, et turism on keskkonna jaoks esmatähtis tegur ja et sellel on igati mõjuvad põhjused keskkonda kaitsta ja väärtustada. Turism ei hävita looduslikke elupaiku, ei kuluta loodusvarasid ega mõjuta looduslikke protsesse, aga vajab siiski kohast programmitööd ja kohase turismipoliitika rakendamist. Tänu turismile on esile tõstetud ja taasväärtustatud terveid linnaosasid, mida varem peeti aladeks, mida tuleks vältida, näiteks Londoni Docklandsi linnaosa või Barcelona mereäärne ala ja sadama ümbrus, kui nimetada vaid neid kahte, ning taganud sel viisil töö miljonitele inimestele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

3.26

Komitee usub, et turism on keskkonna jaoks esmatähtis tegur ja et sellel on igati mõjuvad põhjused keskkonda kaitsta ja väärtustada. Turism ei hävita looduslikke elupaiku, ei kuluta loodusvarasid ega mõjuta looduslikke protsesse, aga vajab siiski kohast programmitööd ja kohase turismipoliitika rakendamist. Tänu turismile on esile tõstetud ja taasväärtustatud terveid linnaosasid, mida varem peeti aladeks, mida tuleks vältida, näiteks Londoni Docklandsi linnaosa või Barcelona mereäärne ala ja sadama ümbrus, kui nimetada vaid neid kahte, ning taganud sel viisil töö miljonitele inimestele Euroopa Liidus.

| 3.27 | Pikemas perspektiivis on komisjon asjakohaselt tunnistanud kliimamuutuste probleemi kui tõukejõudu reisimise ja majutuse valdkonna ärimudelite olulisel ümberkorraldamisel. Ettevõtjad juba tunnetavad paradigma muutust turismitoodete arendamisel, reisipakettide esitlemisel ja turustamisel koos sektori liikumisega keskkonnahoidlikumate tavade suunas. Liikmesriikide tasandil on vaja alustada analüüse selle kohta, millist mõju avaldavad kliimamuutused turismile, ning võtta vastu kohased kohanemismeetmed kooskõlas prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

3.27

Pikemas perspektiivis on komisjon asjakohaselt tunnistanud kliimamuutuste probleemi kui tõukejõudu reisimise ja majutuse valdkonna ärimudelite olulisel ümberkorraldamisel. Ettevõtjad juba tunnetavad paradigma muutust turismitoodete arendamisel, reisipakettide esitlemisel ja turustamisel koos sektori liikumisega keskkonnahoidlikumate tavade suunas. Liikmesriikide tasandil on vaja alustada analüüse selle kohta, millist mõju avaldavad kliimamuutused turismile, ning võtta vastu kohased kohanemismeetmed kooskõlas prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta konkurentsivõimele.

| 3.28 | Meetmetes, mille komisjon kavatseb käivitada turismiteenuste mitmekesistamiseks, võetakse arvesse turismile omast dünaamilisust. Turism on vahetult inimese ja tema paljude nõudmistega kokkupuutuv tööstusharu. Algupäraste turismivormide toetamise kaudu, edendades neid võimalikult süstemaatiliselt, saab automaatselt paremini väärtustada iga piirkonna kohalikku looduslikku omapära ja võrreldavaid eeliseid. |
| --- | --- |

3.28

Meetmetes, mille komisjon kavatseb käivitada turismiteenuste mitmekesistamiseks, võetakse arvesse turismile omast dünaamilisust. Turism on vahetult inimese ja tema paljude nõudmistega kokkupuutuv tööstusharu. Algupäraste turismivormide toetamise kaudu, edendades neid võimalikult süstemaatiliselt, saab automaatselt paremini väärtustada iga piirkonna kohalikku looduslikku omapära ja võrreldavaid eeliseid.

| 3.29 | EL peab tegelema ka sotsiaalvaldkonna, territoriaalse ühtekuuluvuse ja selle säilitamise probleemidega. |
| --- | --- |

3.29

EL peab tegelema ka sotsiaalvaldkonna, territoriaalse ühtekuuluvuse ja selle säilitamise probleemidega.

| 3.30 | ELi finantsvahendite ulatuslikuma koondamise meetmed turismi arendamiseks vabastavad sektori potentsiaali, seades prioriteetseks piirkonnad, kus toimub majanduse deindustrialiseerimine ja kus on väljavaateid turismiks. |
| --- | --- |

3.30

ELi finantsvahendite ulatuslikuma koondamise meetmed turismi arendamiseks vabastavad sektori potentsiaali, seades prioriteetseks piirkonnad, kus toimub majanduse deindustrialiseerimine ja kus on väljavaateid turismiks.

| 3.31 | Mere- ja rannaalade turismil on oluline roll majanduse arengu elavdamisel. ELi integreeritud merenduspoliitika raames tuleks rakendada meetmeid selle turismiharu arengu soodustamiseks. Majanduse mitmekesistamine turismi abil on prioriteediks paljudes rannapiirkondades, kus kalanduse ja laevaehituse, põllumajanduse ja kaevandustööstuse majandustegevuse soiku jäämine on toonud kaasa tulude vähenemise ja tööpuuduse kasvu. Turismisektori ettevõtted, eelkõige väikesed ja mikroettevõtted tegutsevad tihti rannikualadel ja sarnastes turismipiirkondades ning seega ei ole neil ainult ettevõtluse ja sotsiaalne mõõde, vaid nad esindavad ka kauaaegset ajaloolist traditsiooni, mis ulatub ELi mitmetes liikmesriikides tihti enam kui poole sajandi taha ja mis tähendab nende alade elanike jaoks tõelist kultuuriväärtust. Seetõttu on õigustatud, et pidades kinni ELi õigusaktidest ning koondades oma tegevuse kultuuripärandi ja kvaliteedi probleemi ümber neis kohtades, kus need pereettevõtted asutatud on, pakub komitee välja teatavad algatused, eemärgiga säilitada neid ettevõtteid seal, kus nad olemas on. |
| --- | --- |

3.31

Mere- ja rannaalade turismil on oluline roll majanduse arengu elavdamisel. ELi integreeritud merenduspoliitika raames tuleks rakendada meetmeid selle turismiharu arengu soodustamiseks. Majanduse mitmekesistamine turismi abil on prioriteediks paljudes rannapiirkondades, kus kalanduse ja laevaehituse, põllumajanduse ja kaevandustööstuse majandustegevuse soiku jäämine on toonud kaasa tulude vähenemise ja tööpuuduse kasvu. Turismisektori ettevõtted, eelkõige väikesed ja mikroettevõtted tegutsevad tihti rannikualadel ja sarnastes turismipiirkondades ning seega ei ole neil ainult ettevõtluse ja sotsiaalne mõõde, vaid nad esindavad ka kauaaegset ajaloolist traditsiooni, mis ulatub ELi mitmetes liikmesriikides tihti enam kui poole sajandi taha ja mis tähendab nende alade elanike jaoks tõelist kultuuriväärtust. Seetõttu on õigustatud, et pidades kinni ELi õigusaktidest ning koondades oma tegevuse kultuuripärandi ja kvaliteedi probleemi ümber neis kohtades, kus need pereettevõtted asutatud on, pakub komitee välja teatavad algatused, eemärgiga säilitada neid ettevõtteid seal, kus nad olemas on.

| 3.32 | EL peaks pöörama tähelepanu sellele, milliseid sõnumeid saadavad tema liikmesriigid, sest need loovad võimalikule kolmanda riigi turistile negatiivse ettekujutuse ja kindluse puudumise tunde seoses liikmesriikide külastamisega, millel on väga kahjulik mõju turismi edendamisele. Liit peaks asutama kriisiteavitustöö juhtimise eritoimkonna Euroopa turismi valdkonnas ja ette nägema selle, et iga riik, kes sellesse kuulub, asutaks ja rakendaks tööle analoogse üksuse. |
| --- | --- |

3.32

EL peaks pöörama tähelepanu sellele, milliseid sõnumeid saadavad tema liikmesriigid, sest need loovad võimalikule kolmanda riigi turistile negatiivse ettekujutuse ja kindluse puudumise tunde seoses liikmesriikide külastamisega, millel on väga kahjulik mõju turismi edendamisele. Liit peaks asutama kriisiteavitustöö juhtimise eritoimkonna Euroopa turismi valdkonnas ja ette nägema selle, et iga riik, kes sellesse kuulub, asutaks ja rakendaks tööle analoogse üksuse.

| 3.33 | Nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide turismipoliitikas tuleb arvesse võtta kõiki neid struktuurimuutusi, võttes meetmeid, et vältida struktuurset tööpuudust, tagades samuti turismiga seotud investeeringute tõhusa jaotumise. |
| --- | --- |

3.33

Nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide turismipoliitikas tuleb arvesse võtta kõiki neid struktuurimuutusi, võttes meetmeid, et vältida struktuurset tööpuudust, tagades samuti turismiga seotud investeeringute tõhusa jaotumise.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 32, 5.2.2004, lk 1.

1

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” ”

KOM(2011) 78 lõplik

2011/C 376/09

Raportöör: Ronny LANNOO

23. veebruaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine”

KOM(2011) 78 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 155, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 11 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine hõlmab arvukaid komitee poolt esitatud meetmeid. Komitee tunnistab, et mitmeid aastaid on ELi tekstide väljatöötamisel arvestatud suuremal määral VKEde (1) ja mikroettevõtetega. Komitee on samuti teadlik toetusest, mida Euroopa Parlament ja liikmesriigid pakuvad selleks, et nende ettevõtete vajadusi tõhusamalt arvesse võetaks. „Small Business Act” kujutab endast olulist pöördepunkti Euroopa mõttelaadis, kuna selles on otsustatud partnerlusel põhineva valitsemise arendamise kasuks, kaasates sealjuures riigiasutusi, kohalikke omavalitsusi, majandus- ja sotsiaalpartnereid, VKE-sid esindavaid organeid ning mikroettevõtteid.

1.2   Läbivaadatud Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” on uus otsustav etapp VKEde ja eelkõige mikroettevõtete poliitilises tunnustamises. Komitee kutsub eeskätt komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu, aga ka liikmesriike ja piirkondi üles seadma oma aluspõhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa, riiklike ja piirkondlike otsuste keskmesse. Ta soovitab liikmesriikidel ja piirkondadel võtta aluseks see poliitika, et toetada VKEsid ning nende majandus- ja tööstuspoliitikat. Ta leiab, et „Small Business Act” peaks olema kohustuslik ka ELi institutsioonide jaoks.

1.3   Läbivaadatud „Small Business Act” kinnitab VKEdele omistatud järjest suuremat tähtsust. Ometi on Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” ja põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” rakendamine teatud liikmesriikides kõikuv või isegi olematu. See on nii ka ELi tasandi õigusloome- ja otsustusprotsessi raames.

1.4   Komitee leiab, et VKEde riiklike esindajate (nn VKEde saadikute) määramine peaks aitama liikmesriikidel rakendada Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”. Komitee soovitab nimetada samuti VKEde esindajad piirkondade tasandil.

1.5   Komitee tunneb heameelt mitmeaastase finantsraamistiku eelnõu ettepanekute üle, mille eesmärk on töötada välja programm „VKEde konkurentsivõime” ning VKEde meetmed kõige olulisemates 2013. aasta järgsetes programmides. Seevastu leitakse, et komisjonil, eelkõige ettevõtluse peadirektoraadil, puuduvad piisavad inimressursid väikeettevõtlusalgatuse tõhusaks rakendamiseks. Komitee kutsub ELi institutsioone üles võtma vastu programmi „VKEde konkurentsivõime”, keskendudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, ning kutsub neid üles eraldama sellele vajalikud inim- ja finantsvahendid.

1.6   Jääb üle liikuda „kõigepealt väikeste nimel tegutsemise” etappi („Act small first”). Väikeettevõtlusalgatusel ei ole soovitud edu ilma tõelise „partnerluspõhise juhtimiseta: paljude osalejate ja mitmetasandilise valitsemiseta”. Tuleb tagada see, et majandus- ja sotsiaalpartnerid ning kõik riiklikku ja erasektorit esindavad osalejad oleksid kaasatud poliitilistesse analüüsidesse ja õigusloomesse juba nende algatamisest. Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et VKEde eri kategooriate esindusorganisatsioonid osaleksid tõhusalt õigusloome- ja otsustusprotsessi kõigil tasanditel.

1.7   Komitee kutsub komisjoni üles alustama viivitamatult konsultatsiooni Euroopa organisatsioonidega, kes esindavad VKEde eri kategooriaid, et määratleda esmatähtsad rakendusmeetmed. Komitee jaoks on oluline toetada sellist kooskõlastamist riiklike ametiasutuste ning majandus- ja sotsiaalpartnerite vahel liikmesriikides ja piirkondades.

2.   Üldised märkused

2.1   Lähenemisviis VKEde tegelikule olukorrale on ikka veel liiga üldine.

2.1.1   Juhtlauset „Think small first” on alati tõlgendatud kui põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, samal ajal kui 92 % väga erinevatel turgudel tegutsevatest ettevõtetest on mikroettevõtted. Need on olulised tööandjad, kes peavad olema väikeettevõtlusalgatuse ja ELi poliitikate esmatähtis sihtrühm. Vaatamata sellele on neil mikroettevõtetel raskem rakendada ELi poliitikaid ja õigusmeetmeid. Neile tuleb rohkem tähelepanu pöörata ning nad vajavad ka kohandatud ja lihtsustatud lähenemisviisi.

2.1.2   Väikeettevõtlusalgatusest tulenevate meetmete puhul tuleb võtta arvesse väikeettevõtete tegelikku olukorda ning ettevõtte juhi mitmekülgseid oskusi, oskusteabe edasiandmist ning kindlat seost kohaliku tasandiga. Pealegi tuleb arvestada, et Euroopa Liidu õigusaktide mitmesuguste sätete täitmine on väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes vaid mõne inimese õlgadel, samas kui suurettevõtete eri talitustes on selleks mitmeid vastava ala spetsialiste.

2.1.3   Väikeettevõtlusalgatuse läbivaatamine annab kinnitust selle kohta, et tuleb võtta arvesse eri kategooria VKEde tegelikku olukorda vastavalt nende suurusele, nende omapära ja struktuuri (tootmine, kaubandus, vabad elukutsed jms) ning turust sõltuvat tööviisi. Komitee leiab, et Euroopa, riigi ja piirkonna tasandil tuleb erilist tähelepanu pöörata pereettevõtetele ja üksikettevõtjatele. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetselt nendele ettevõtetele suunatud reguleerivaid, haldus-, maksu- ja koolitusmeetmeid.

2.1.4   Kuid kuna mõjuhindamistes on seni keskendutud VKEdele üldiselt, on raske saada konkreetset teavet ELi poliitikate ja programmide mõju, piirangute ja kasulikkuse kohta kategooriate kaupa. Et täita neid lünki, peaks analüüside ja sihipäraste uuringute läbiviimine nende erinevate kategooriate kohta olema kõikide ühenduse programmide prioriteet.

2.1.5   ELi poliitikad ja programmid ning väikeettevõtlusalgatuse meetmed peavad toetama kõigi, mitte üksnes tugeva potentsiaaliga ettevõtete konkurentsivõime arengut. Samuti tuleb toetada 95 % kohalikel turgudel tegutsevatest väike- ja mikroettevõtetest, kes vaatamata oma väiksusele pakuvad samuti suuri võimalusi arenguks ja uute töökohtade loomiseks asjaomasel tasandil. Praegused käibepõhised statistilised meetodid seavad siiski ohtu väikeste ettevõtete sotsiaalse ja kultuurilise rolli, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee palub komisjonil seda oma analüüsides arvesse võtta ja töötada välja kohased vajalikud näitajad.

2.1.6   Komitee tunneb heameelt selle üle, et väikeettevõtlusalgatuses käsitletakse VKEde rahvusvahelist mõõdet. Samas rõhutab komitee, et enamiku väikeettevõtete jaoks on rahvusvaheliseks muutumine tavaliselt nende arengu tulemus ja mitte eesmärk omaette. Euroopa Liit peaks VKEsid neis tegevustes aktiivsemalt soodustama, toetades algatusi liikmesriikides ja taaskäivitades koostööprogramme INTERPRISE.

2.2   Kas ELi peamistes poliitikasuundades tegelikult arvestatakse väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act”?

2.2.1   Kuigi konkreetsetes tekstides, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle erinevates juhtalgatustes, on väikeettevõtlusalgatusele „Small Business Act” viidatud, ei ole selle põhimõtteid peamiste ELi poliitikate väljatöötamisel tegelikult arvesse võetud. Näib, et väikeseid ja mikroettevõtteid ikka veel ignoreeritakse või alahinnatakse õigusloomeprotsessis, mida kinnitavad ka järgnevad näited.

2.2.2   Innovatsioonipoliitika raames antakse eesõigus kiirelt kasvavatele ettevõtetele. See piiratud nägemus ei vasta reaalsele uuendustegevuse väikeettevõtetes, kus tegemist on pigem vajadusega tugiteenuste ja nende eripärale kohandatud vahendite järele.

Sama kehtib ka energiapoliitika kohta. Oma arvamuses „Euroopa Liidu energiapoliitika tõhustamine VKEde ja eelkõige mikroettevõtete toetuseks” (2) rõhutas komitee, et selles ELi tuleviku jaoks esmase tähtsusega poliitikas ei ole üldse käsitletud selle poliitika rakendamist väikestes ja mikroettevõtetes.

Siseturu elluviimiseks vajalikke meetmeid käsitlevates mõju-uuringutes ei võeta piisavalt arvesse väikeettevõtete tegelikku olukorda ja neid probleeme, millega viimased võivad kokku puutuda piiriüleses kaubanduses või nende kohaliku tasandi ja lähiümbruse tegevustes.

2.2.3   Komitee soovib, et kõik ELi prioriteetidega seonduvad poliitilised ettepanekud lähtuksid põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”. Komitee kutsub ELi institutsioone üles arvestama Euroopa 2020. aasta strateegia ja ühtse turu akti juhtalgatuste rakendamisel väike- ja mikroettevõtete huvisid.

2.2.4   Sellega seoses tervitab komitee asjaolu, et komisjoni ühtse turu edendamise kahtteist vahendit käsitlevas teatises nimetatakse esimese võtmetegevusena meetmeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu lihtsustamiseks riskikapitalile kui osa lahendusest kõige kiireloomulisemale probleemile, millega VKEd vastamisi seisavad – rahastamise probleemile. Komitee nõuab, et seda võtmealgatust ei viidaks ellu isoleeritud viisil, vaid et seda täiendataks teiste väikeettevõtlusalgatuse läbivaatamise raames esile kerkinud meetmetega.

2.3   Väikeettevõtlusalgatusest on puudu väikeettevõtete toetusmeetmed, nõustamine ja ettevõtete organisatsioonide roll.

2.3.1   Väikeettevõtlusalgatuses nimetatakse vajadust väikeettevõtete toetamise järele. Komitee on sageli rõhutanud tarvidust tõhustada väikeettevõtetele osutatavaid toetus- ja nõustamismeetmeid asjakohaste teenuste kaudu, mida osutavad vastavalt eri vormidele riiklikud või eraettevõtted. Samuti rõhutab komitee nende ettevõtete organisatsioonide põhirolli, kes on vahendajateks poliitikute ja ettevõtete vahel ning kellel on nii ettevõtete kui ka poliitikute nõustaja roll.

2.3.2   Komitee on seisukohal, et selliste toetusmeetmete toetamine VKEde eriorganisatsioonide poolt ja dialoogi tõhustamine nende organisatsioonide ja poliitikute vahel kõigil tasanditel on väikeettevõtete konkurentsivõime kaks peamist võtmetegurit. Need organisatsioonid on tavaliselt ainsad, kes sekkuvad otseselt iga ettevõtte puhul, vastavalt eesmärgistatud lähenemisviisile, mis on kohandatud nende erivajadustele. Tänu neile organisatsioonidele on kõige väiksematel ettevõtetel võimalik rakendada õigusmeetmeid, ettevõtetel võimalik saada kasu, eelkõige ELi rahastamisest, ning otsustajatel õppida tundma nende tegelikke vajadusi oma poliitikameetmete kohandamiseks.

2.3.3   Komitee taotleb seega

| — | kõnealuste vahendajaorganisatsioonide juurdepääsu lihtsustamist ELi programmidele ühismeetmete rakendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kõnealuste vahendajaorganisatsioonide juurdepääsu lihtsustamist ELi programmidele ühismeetmete rakendamise eesmärgil;

| — | selliste tehnilise abi vahendite kavandamist ELi õigusaktides, mis võimaldaksid neil rakendada teabe-, toetus- ja koolitusmeetmeid; |
| --- | --- |

—

selliste tehnilise abi vahendite kavandamist ELi õigusaktides, mis võimaldaksid neil rakendada teabe-, toetus- ja koolitusmeetmeid;

| — | nende kui ühtsete teeninduspunktide rolli hindamist ja tõhustamist, eelkõige teabe, nõuetega vastavusse viimise ja Euroopa programmidele juurdepääsu valdkonnas. |
| --- | --- |

—

nende kui ühtsete teeninduspunktide rolli hindamist ja tõhustamist, eelkõige teabe, nõuetega vastavusse viimise ja Euroopa programmidele juurdepääsu valdkonnas.

2.3.4   Seoses eelarvepiirangutega ja vajadusega koondada vahendid prioriteetidele leiab komitee, et toetus VKEde nõustamisele, toetusele, teavitamisele ja koolitusele, eelkõige väikeste ja mikroettevõtete puhul, on üks esmatähtsaid prioriteete. Komitee kutsub üles prioriseerima ELi programmides sellist toetust ja tagama kogu vajaliku toetuse vahendajaorganisatsioonidele, kes esindavad VKEde kõiki kategooriaid.

3.   Konkreetsed märkused

3.1   Juurdepääs rahalistele vahenditele

3.1.1   Majanduskriisi süvenemisel on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks ligipääs rahastamisele muutunud üha keerulisemaks. Sellises olukorras on äärmiselt oluliseks muutunud organisatsioonid, kes pakuvad VKEdele arvelduskrediidi garantiisid ja vastugarantiisid. Komitee loodab, et Euroopa Komisjon tunnustab selliste organisatsioonide olulist rolli tähtsa vahendina mikroettevõtete ja VKEde rahastamisvõimaluste soodustamisel.

3.1.2   ELi rahalised vahendid tuleb suunata kõigile VKEdele, sealhulgas kõige väiksematele. Komitee kutsub üles tugevdama tagatisskeeme ja suunama neid ka edaspidi VKEde kõigile tegevustele. Tegemist on VKEde tagatissüsteemiga, mis on end õigustanud ning millest peaks saama VKEde 2013. aasta järgse programmi esimene sammas. Komitee kutsub üles lihtsustama selliste mittepanganduslike finantsasutuste nagu vastastikuste garantiifondide juurdepääsu neile finantsvahenditele.

3.1.3   Komitee leiab, et Baseli komitee (Basel III) meetmed võimaldavad pangandustavade vajalikku parandamist. Komitee tunneb siiski muret nende meetmete mõju pärast, mis ähvardab raskendada väikeettevõtete juurdepääsu pangalaenudele ning vähendada seega oluliselt VKEde ja reaalmajanduse rahalisi vahendeid. Ta kutsub ELi institutsioone üles jälgima eelkõige tulevase Euroopa kapitalinõuete direktiivi (CRD IV) raames seda, et uued pankadele esitatavad nõuded ei mõjutaks VKEde rahastamist. Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis võimaldavad pankadel, eelkõige kohalikel ja ühistupankadel ning finantsasutustel, mis pakuvad pangatagatiste teenuseid, jätkata reaalmajanduse rahastamise ülesande täitmist.

3.1.4   Erinevad riskikapitali vormid võivad olla huvitavad nii uuenduslikele kui ka muudele ettevõtetele, juhul kui nad on kohandatud nende vajadustele ja konkreetsetele oludele. Euroopa Liit peab lihtsustama riskikapitali turgu, nii et see toimiks sujuvalt. Siiski ei ole võimalik neid skeeme asendada teiste vahenditega, nagu näiteks tagatis. Väikestel ettevõtetel peab olema võimalik valida endale kõige sobivam vahend.

3.2   Aruka reguleerimise suunas

3.2.1   Komitee rõhutab eriti positiivset arengut, mida kujutab endast VKE-testi kaasamine mõjuhindamisse, millesse on ühtlasi lülitatud sotsiaalsed ja keskkonnamõjud. Komisjoni kutsutakse üles neid teste tõhustama, kaasates väikeseid ja mikroettevõtteid veelgi ulatuslikumalt. Komitee märgib ära vajaduse täiesti sõltumatute organite tehtud analüüside ja testide järele ning palub analüüse ette valmistades konsulteerida väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete organisatsioonidega ning tagada, et neil on enne analüüside lõplikku avaldamist vastuse esitamise õigus.

3.2.2   Lootes VKEde halduskoormuse vähendamist, teeb komitee ettepaneku, et põhimõte „ainult üks kord” („only once”) integreeritaks „one in one out”-põhimõttega, mille kohaselt peab täiendavate halduskohustuste kehtestamine käima käsikäes mõne olemasoleva kohustuse ärakaotamisega. Seda põhimõtet tuleks rakendada nii ELi kui ka kohalikul tasandil.

3.2.3   Läbivaadatud väikeettevõtlusalgatuses väljendatud soov järgida tõhusamalt põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” on kiiduväärt. Probleem peitub nüüd selle rakendamises kohalikul tasandil ja kõigis Euroopa Komisjoni peadirektoraatides. Komitee pöörab seetõttu olulist tähelepanu

| — | sõltumatule kvaliteetsele mõjuhinnangule, mille puhul arvestatakse VKEde mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

sõltumatule kvaliteetsele mõjuhinnangule, mille puhul arvestatakse VKEde mitmekesisust;

| — | Euroopa Komisjoni VKEde esindajale kui ühenduslülile Euroopa Komisjoni ja VKEde vahel, kes peaks analüüsima kõiki väikeettevõtete jaoks asjaomaseid poliitikaid, pannes maksma oma seisukoha ning vajadusel vaidlustama VKEde huvidega vastuolus olevaid otsuseid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni VKEde esindajale kui ühenduslülile Euroopa Komisjoni ja VKEde vahel, kes peaks analüüsima kõiki väikeettevõtete jaoks asjaomaseid poliitikaid, pannes maksma oma seisukoha ning vajadusel vaidlustama VKEde huvidega vastuolus olevaid otsuseid.

3.2.4   Meetmete rakendamisel tuleks seada esmatähtsaks proportsionaalsus, et väikeettevõtete täita jääksid üksnes hädasti vajalikud formaalsused. Kui ELi otsustajad rakendavad rangelt aluspõhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, kelle suhtes nad on võtnud endale kohustuse, puuduks vajadus erandite järele.

3.2.5   Erinevuste tunnistamine mikroettevõtete ja VKEde vahel ei pea tingimata tähendama väikeettevõtete üldist vabastamist teatud formaalsustest. Kui erandid on vajalikud, tuleks nende üle nõu pidada asjaomaste ettevõtete esindajatega. Vastasel juhul kerkiks esile oht saada tulemuseks negatiivne klassifikatsioon õigustikku rakendavate ja mitterakendavate ettevõtete vahel.

3.2.6   Sellest tulenevalt soovitab komitee järgmist:

| — | rakendada põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia valdkondades; |
| --- | --- |

—

rakendada põhimõtteid „kõigepealt mõtle väikestele” ja „ainult üks kord” kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia valdkondades;

| — | koostada õigusaktid algusest peale koostöös asjaomaste väikeettevõtete esindajatega; |
| --- | --- |

—

koostada õigusaktid algusest peale koostöös asjaomaste väikeettevõtete esindajatega;

| — | rakendada nende õigusaktide kohaldamisel süstemaatiliselt proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

rakendada nende õigusaktide kohaldamisel süstemaatiliselt proportsionaalsuse põhimõtet;

| — | vältida riiklikku ja piirkondlikku ülereguleerimist tekstide ülevõtmisel või rakendamisel; |
| --- | --- |

—

vältida riiklikku ja piirkondlikku ülereguleerimist tekstide ülevõtmisel või rakendamisel;

| — | kaasata Euroopa Komisjoni VKEde esindaja mõjuhinnangute kvaliteeti kontrolliva mõjuhindamise komitee töösse. |
| --- | --- |

—

kaasata Euroopa Komisjoni VKEde esindaja mõjuhinnangute kvaliteeti kontrolliva mõjuhindamise komitee töösse.

3.3   Turulepääs

3.3.1   Väikeettevõtlusalgatuses tunnustatakse vajadust lihtsustada VKEde juurdepääsu riigihangetele. Et innustada osalust riigihangetes, ei ole vaja mitte üksnes lihtsustada menetlusi, vaid töötada välja ka VKEde jaoks soodsaid poliitikaid liikmesriikides – nii on see praegu aga vaid üksikutes liikmesriikides.

3.3.2   Komitee leiab, et viivitamatult tuleb paika panna riigihangetega seonduv Euroopa parimate tavade juhend, (3) ning kutsub komisjoni innustama liikmesriike rakendama toetavaid poliitikaid, mis lihtsustavad VKEde ja mikroettevõtete tõhusamat juurdepääsu riigihangetele.

3.4   Ettevõtlus ja töökohtade loomine

3.4.1   Väikeettevõtted kujutavad endast erilist sotsiaalsete suhete vormi ettevõtte raames ning neil on eriti vaja kvalifitseeritud tööjõudu. Komitee tunnustab muuhulgas, et töötajatel on esmatähtis roll VKEde arengus, kuna nad võivad olla uuendustegevuse allikaks ning toetada ettevõtteid eesmärkide rakendamisel. Ta meenutab, et väikeettevõtetel on koolituse ja kutseõppe raames ning pädevuste omandamisel ja teadmiste väärtustamisel keskne koht.

3.4.2   Komitee väljendab kahetsust selle üle, et väikeettevõtlusalgatuses puuduvad peaaegu täielikult tööturu ja tööhõivega seonduvad probleemid ning ettevõtete töötajate ja juhtide pädevuste küsimused, kuigi need mõjutavad kõnealuste ettevõtete arenguvõimet ja võimet luua uusi töökohti.

3.4.3   Komitee toetab komisjoni püüdeid tugevdada naiste ettevõtlust ning soovitab tutvustada häid tavasid, mis hõlmavad nii liikmesriikides rakendatavaid meetmeid kui ka VKEde organisatsioonide meetmeid.

4.   Mida teha, et tagada väikeettevõtlusalgatuse ja selle prioriteetidega arvestamine?

4.1   Tagada tuleks partnerluspõhine juhtimine: paljude osalejate ja mitmetasandilise valitsemise reegel.

4.1.1   Teatises täpsustatakse, et tugev juhtimine on esmatähtis ja et väikeettevõtlusalgatuse olulised prioriteetsed meetmed „avaldavad mõju ainult siis, kui nende aluseks on VKE-poliitika tugev juhtimine”. ELi poliitikad, programmid ja õigustikud on edukad üksnes siis, kui nad on koostatud ja kui neid rakendatakse kõiki tasandeid esindavate vahendajaorganisatsioonidega. Läbivaadatud väikeettevõtlusalgatuse üks peaülesanne on tagada selline partnerlus õigusloome- ja/või otsustusprotsessis Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

4.1.2   Komitee leiab, et kuigi Euroopa ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) poolt läbivaadatud VKEde arutlusringid võivad olla ideaalsed infoallikad, ei asenda nad VKEsid esindavate organisatsioonide pädevust ja kogemusi. Mitmeaastase finantsraamistiku programmi „VKEde konkurentsivõime” ettepanekus ei kavandata meetmeid nende organisatsioonide jaoks, seal rõhutatakse üksnes Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, kuigi mitmetes liikmesriikides ei ole kõik eri liiki VKEsid esindavad organisatsioonid kahjuks sellega seotud. Võrgustikku tuleks põhjalikult hinnata ning selle metoodikat ja toimimisreegleid parandada, et võimaldada liikmesriikide eri liiki VKEde organisatsioonidel selles paremini osaleda.

4.2   Liikuda tuleks etapist „kõigepealt mõtle väikestele” etappi „kõigepealt tegutse väikeste nimel”.

4.2.1   Seega kutsub komitee ELi institutsioone üles:

| — | kooskõlastama oma tegevust, et võtta endale kohustus arvestada oma otsustes väikeettevõtlusalgatuse ja selle põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”, mis innustaks riiklikke ja piirkondlikke omavalitsusi sama tegema; |
| --- | --- |

—

kooskõlastama oma tegevust, et võtta endale kohustus arvestada oma otsustes väikeettevõtlusalgatuse ja selle põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”, mis innustaks riiklikke ja piirkondlikke omavalitsusi sama tegema;

| — | kehtestama ettevaatuspõhimõtte Euroopa VKEde esindaja järelevalve all USA väikeettevõtlusalgatuse süsteemi „Office of Advocacy” eeskujul; see süsteem võimaldab jälgida, et väikeettevõtteid mõjutavad õigusaktid ei oleks vastuolus nende huvidega; |
| --- | --- |

—

kehtestama ettevaatuspõhimõtte Euroopa VKEde esindaja järelevalve all USA väikeettevõtlusalgatuse süsteemi „Office of Advocacy” eeskujul; see süsteem võimaldab jälgida, et väikeettevõtteid mõjutavad õigusaktid ei oleks vastuolus nende huvidega;

4.3   Milliste vahenditega?

4.3.1   Läbivaadatud ettevõtlusalgatuse edu ja tõhusus sõltuvad selle rakendamiseks eraldatud inim- ja finantsressurssidest. Komitee tunneb heameelt uue programmi „VKEde konkurentsivõime” ettepaneku üle, mille prioriteedid peaksid olema järgmised:

| — | väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete rakendamise hindamine ja jälgimine kõigi ELi ja liikmesriikide programmide ja õigusaktide raames; |
| --- | --- |

—

väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete rakendamise hindamine ja jälgimine kõigi ELi ja liikmesriikide programmide ja õigusaktide raames;

| — | süsteemi „advocacy unit” rakendamine eesmärgiga suurendada mõjuhinnangute tõhusust, uurides tulevaste õigusaktide võimalikku mõju väikestele ja mikroettevõtetele; |
| --- | --- |

—

süsteemi „advocacy unit” rakendamine eesmärgiga suurendada mõjuhinnangute tõhusust, uurides tulevaste õigusaktide võimalikku mõju väikestele ja mikroettevõtetele;

| — | selliste konkurentsivõime, standardimise, teabevahetuse ja koostöövahendite loomine, mis on loodud vastavalt põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”; |
| --- | --- |

—

selliste konkurentsivõime, standardimise, teabevahetuse ja koostöövahendite loomine, mis on loodud vastavalt põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”;

| — | VKEde arendamiseks mõeldud finantsvahendite, eelkõige VKEde tagatissüsteemi kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

VKEde arendamiseks mõeldud finantsvahendite, eelkõige VKEde tagatissüsteemi kättesaadavus;

| — | VKEde organisatsioonide tugi- ja nõustamistegevuste toetamine ning partnerlusepõhise juhtimise tõhustamine koos esindavate vahendajaorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

VKEde organisatsioonide tugi- ja nõustamistegevuste toetamine ning partnerlusepõhise juhtimise tõhustamine koos esindavate vahendajaorganisatsioonidega;

| — | VKEde eri kategooriate statistiline ja majanduslik analüüs, milles arvestatakse nende mitmekesisust; uuringute koostamine ja sihipärased teadusuuringud kõnealuste ettevõtete kohta ning liikmesriikide ja piirkondade heade tavade levitamine nende toetamiseks. |
| --- | --- |

—

VKEde eri kategooriate statistiline ja majanduslik analüüs, milles arvestatakse nende mitmekesisust; uuringute koostamine ja sihipärased teadusuuringud kõnealuste ettevõtete kohta ning liikmesriikide ja piirkondade heade tavade levitamine nende toetamiseks.

4.3.2   Komitee tunneb muret nende isikute vähesuse üle ELi institutsioonides, kes töötavad praegu VKEde ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks. Väikeettevõtlusalgatuse ülesannete kohaselt tuleb eraldada piisavad inimressursid – eelkõige ettevõtluse peadirektoraadile – selle VKEde jaoks mõeldud programmi rakendamiseks ja eeskätt selle jälgimiseks.

4.3.3   Komitee tunneb heameelt, et riiklikul tasandil määratakse VKEde esindaja, kelle ülesanne oleks lihtsustada väikeettevõtlusalgatuse elluviimist liikmesriikides ning jälgida seda, et riiklike poliitikameetmete ja seaduste kujundamisel võetaks kuulda VKEde ja väikeettevõtete häält. Siiski leiab komitee, et selle sätte tõhusus sõltub VKEde esindaja võimest mõjutada poliitilisi valikuid ja liikmesriikide õigusakte ning sellest, kuidas ta teeb koostööd VKEde organisatsioonidega.

4.3.4   Komitee rõhutab nõuanderühma olulisust kooskõlastusraamistikuna komisjoni, liikmesriikide ja VKEde Euroopa organisatsioonide vahel. Komitee kutsub üles muutma see nõuanderühm instantsiks, kus kooskõlastatakse kõigi nende komisjoni peadirektoraatide õigusaktide ettepanekud ja rakenduskavad, kes tegelevad väikeste ja mikroettevõtetega. Komitee tunneb heameelt nende paljude piirkondade üle, kes on nimetanud piirkondlikud VKEde esindajad, ja kutsub üles selliseid algatusi innustama.

5.   Poliitilised meetmed

5.1   Komitee palub Euroopa Komisjonil esitada talle igal aastal aruanne, milles

| — | rõhutatakse väikeettevõtlusalgatuse rakendamist komisjoni talitustes, liikmesriikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

—

rõhutatakse väikeettevõtlusalgatuse rakendamist komisjoni talitustes, liikmesriikides ja piirkondades;

| — | analüüsitakse väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete arvestamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ELi tekstides; |
| --- | --- |

—

analüüsitakse väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete arvestamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ELi tekstides;

| — | tehakse kokkuvõte väikeettevõtlusalgatuse nõuanderühma praegusest olukorrast ja edusammudest. |
| --- | --- |

—

tehakse kokkuvõte väikeettevõtlusalgatuse nõuanderühma praegusest olukorrast ja edusammudest.

See aruanne tuleks samuti esitada nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Regioonide Komiteele.

5.2   Komitee kutsub nõukogu üles looma spetsiaalset igal aastal kohtuvat konkurentsivõime nõukogu VKEde, mikroettevõtete ja väikeettevõtlusalgatuse jaoks.

5.3   Komitee teeb nõukogule ettepaneku käivitada konkurentsivõime nõukogu raames kaks korda aastas toimuv majandusdialoog, milles järgitaks sama põhimõtet kui majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel, mis loodi nõukogu 6. märtsi 2003. aasta otsusega. See tooks kokku Euroopa VKEsid esindavad organisatsioonid, kolme eesistujariigi tööstuse ja VKEde eest vastutavad ministrid, liikmesriigid, komisjoni ning komitee kui kodanikuühiskonna esindaja, et VKEde esindajad ja kõige kõrgemal tasandil tegutsevad poliitikud saaksid VKEdel aidata ELi 2020. aasta strateegiat ellu viia.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Komisjoni soovitus 2003/361 VKEde määratluse kohta, ELT L 124/36, 20.5.2003.

1

(2)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 118.

2

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_et.pdf.

3

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel enam kui veerandi antud häältest (kodukorra artikli 54 lõige 3).

Punkt 1.7 (uus)

Lisada pärast punkti 1.6 uus punkt:

„”

Motivatsioon

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus:

Hääletuse tulemus:

| Poolt | : | 57 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 66 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolt

:

57

Vastu

:

66

Erapooletuid

:

36

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele”

KOM(2011) 259 lõplik – 2011/0111 (CNS)

2011/C 376/10

Pearaportöör: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

16. juunil 2011 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele”

KOM(2011) 259 lõplik – 2011/0111 (CNS).

Komitee juhatus tegi 20. septembril 2011 arvamuse ettevalmistamise ülesandeks ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (22. septembri istungil) pearaportööriks Bernardo HERNÁNDEZ BATALLERI ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 132 ja vastu hääletas 5 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee toetab ettepanekut, kuna see on sotsiaal-majanduslikust seisukohast oluline ja Euroopa Liidul on selge õigus kõnealune määrus vastu võtta, arvestades tema ainupädevust tolliküsimustes.

1.2   Lisaks käsitletakse ettepanekus ainult mõningaid tooteid ja kaupu, mille suhtes juba kohaldatakse tollimaksu soodustusi 25. märtsi 2002. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 704/2002 järgi ja millele lisatakse ainult neli uut toodet (kumm ja mõned polümeeride derivaadid).

1.3   Ühenduse tolliseadustiku ja selle rakendussätete kohaste lõppkasutuse kontrollide nõue on selles kontekstis kehtestatud menetlus, millega ei kaasne olulist täiendavat lisakoormust piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele ja ettevõtjatele.

1.4   Leitakse, et ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade ajutise peatamise jätkamine tööstustoodete impordi suhtes on Kanaari saarte majanduse jaoks kasulik. Nimelt on Kanaari saared kriisi tagajärgede all rohkem kannatanud kui teised ELi ja Hispaania Kuningriigi piirkonnad.

1.5   Komitee kordab, (1) et nimetatud eraldi majandus- ja maksusüsteemide säilitamine on vältimatu, kui soovitakse aidata äärepoolseimatel piirkondadel ületada praegused struktuurilised raskused.

2.   Sissejuhatus

2.1   Kanaari saared, mille kogupindala on u 7 542 km,2 on Atlandi ookeanis asuv saarestik, mis asub veidi rohkem kui 1 000 km kaugusel kõige lähemast Ibeeria poolsaare punktist, ning koos Assooride, Madeira, Selvagensi saarte ja Roheneemesaartega moodustavad nad kokku biogeograafilise piirkonna, mida nimetatakse Makaroneesiaks. Samuti kuuluvad nad mh kauge asukoha ja eraldatuse tõttu äärepoolseimate piirkondade hulka, mille kohta komitee on koostanud mitmeid arvamusi (2).

2.1.1   Kanaari saartel elab praegu 2 118 519 elanikku. Kaks kõige suurema rahvastikuga saart on Tenerife (906 854 elanikku) ja Gran Canaria (845 676 elanikku), (3) mis tähendab, et 80 % elanikkonnast on koondunudki nendele saartele. Selline suur rahvastikutihedus toob kaasa mõningaid sotsiaalseid probleeme kõrge töötusetaseme ja väljarändega.

2.1.2   Kauge asukoha tõttu kannatavad ettevõtjad tõsise majandusliku ja kaubandusliku mahajäämuse käes, millel on negatiivne mõju demograafilistele suundumustele, tööhõivele ning sotsiaalsele ja majandusarengule. Just tööstus- ja ehitussektor ning nendega seotud sektorid on praeguse majanduskriisi all tõsiselt kannatanud ja see on suurendanud tööpuudust, mis ületab Hispaania riigi keskmise taseme, ning toonud kaasa ohu, et üldine majandusolukord muutub haavatavamaks, kui rahvusvaheline turism, millest saared üha rohkem sõltuvad, on ebastabiilne.

2.1.3   Nagu komitee on juba öelnud, (4) on neil saartel püsivad ebasoodsad tingimused, mis neid selgelt maismaapiirkondadest eristavad. Nendeks püsivateks ebasoodsateks tingimusteks, millel leidub küll ühisjooni, kuid ka erinevusi intensiivsuses, on näiteks eraldatus maismaast; looduslike ja klimaatiliste takistuste tõttu suured mere- ja õhutranspordi, ühendusteede ja infrastruktuuri lisakulud; piiratud kasutatav maa; piiratud kalavarud; piiratud veevarud; vähesed energiavarud; merereostus ja ranniku saastatus; raskused jäätmekäitlusel; kahanev elanikkond, eriti noorte inimeste osas; rannikuerosioon; oskustööjõu puudus; äriühingutele soodsa majanduskliima puudumine ning keeruline juurdepääs haridusele ja terviseteenustele.

2.1.4   Komitee on juba ühes varasemas arvamuses (5) käsitlenud äärepoolseimate piirkondade lisakulu mõistet, koostades mittetäieliku nimekirja alates kaupade, materjalide ja inimeste transpordist, mille kulud on kõrgemad, kuni ladustamise, töötajate palkamise ja äriühingu asutamise kuludeni, mis on samuti kõrgemad.

2.1.5   Kanaari saarte tööstussektor toodab peamiselt saarte kohaliku turu jaoks ja tal on tohutult raske leida kliente väljaspool saari. Peamiselt põhjustab selle raske olukorra veovahendite puudus ning suured veokulud kauba ostmisel ja turustamisel. Sellel on negatiivne mõju valmistoodete tootmiskuludele, mis võib tuua kaasa tootmiskulude tõusu võrreldes Hispaania poolsaarel asuvate samalaadsete äriühingute tootmiskuludega.

3.   Kanaari saared ja Euroopa Liit

3.1   Kanaari saared kuuluvad Euroopa Liitu alates Hispaania Kuningriigi ühinemisest ELiga 1986. aastal. Hispaania ja Portugali ühinemisaktis tunnustatakse saarestiku erilist ja rasket sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Oma eriliste raskuste tõttu jäid Kanaari saared esialgu ühenduse tolliterritooriumist, ühisest kaubanduspoliitikast ning ühisest põllumajandus- ja kalanduspoliitikast välja.

3.2   Euroopa Liit on tunnistanud sellele piirkonnale omaseid probleeme ning nende mõju Kanaari saarte integreerimisele Euroopa Liiduga. Viimastel aastatel on kasutusele võetud meetmeid, mis on piirkonna saarelist ja äärepoolseimat asendit mõistvalt arvesse võttes vähendanud kõnealuse piirkonna suhtes tehtavate erandite ulatust ja mõju nii, et alates 31. detsembrist 2000. aastal, mil ühine tollitariifistik täies mahus kehtima hakkas, kuulub see piirkond täielikult ühenduse tolliterritooriumi (6).

3.3   Selle tulemusena võeti vastu nõukogu määrus (EMÜ) nr 1911/91 ühenduse õiguse sätete kohaldamise kohta Kanaari saarte suhtes (7). Määrust on korduvalt muudetud. Määrust (EMÜ) nr 911/91 kohaldades visandatakse nõukogu otsusega 91/314/EMÜ, millega kehtestatakse Kanaari saarte kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (Poseican), (8) rakendatavad valikmeetmed. Selle programmi abil oli võimalik teatavaid ühiseid poliitikaid kohandada ja võtta vastu erimeetmeid Kanaari saarte heaks.

3.4   Nõukogu 25. märtsi 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 704/2002 (millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes ning avatakse teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) lõpeb ühise tollitariifistiku tollimaksumäära kohaldamise peatamine teatavate kaubanduses või tööstuses kasutatavate kapitalikaupade suhtes 31. detsembril 2011, mistõttu on kõnealune ettepanek esitatud enne määruse (EÜ) nr 704/2002 kehtivuse lõppu.

3.5   Teiselt poolt tunnustatakse ELi lepingu artiklis 349 Kanaari saarte äärepoolseima piirkonna staatust, arvestatakse selle struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda ning tunnistatakse nende kaugust, isoleeritust, väikest pindala, raskeid looduslikke olusid, majanduslikku sõltuvust mõnest tootest, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut, mistõttu võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal võtta erimeetmeid, mis on muu hulgas seotud selliste valdkondadega nagu tolli- ja kaubanduspoliitika, maksupoliitika, vabatsoonid, põllumajandus- ja kalanduspoliitika, toorainete ja hädavajalike tarbekaupadega varustamise tingimused, riigiabi ning struktuurifondidele ja liidu horisontaalprogrammidele ligipääsu tingimused.

4.   Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus

4.1   ELi toimimise leping võimaldab liidu äärepoolseimate piirkondade suhtes võtta erimeetmeid, et korvata majanduslikku mahajäämust, mille käes need piirkonnad oma geograafilise asendi tõttu kannatavad. Pikk majandus- ja finantskriis on teravamalt esile toonud töökohtade loomisega ja Kanaari saarte konkurentsivõime vähenemisega seotud probleemid.

4.2   Seetõttu on Hispaania Kuningriigi valitsus on taotlenud, et nõukogu määruse ettepanekuga pikendataks praegust korda, mille kohaselt peatatakse tollimaksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Kanaari saartele. Samuti peatatakse ühise tollitariifistiku tollimaksumäära kohaldamine nelja täiendava toote suhtes.

4.3   Ettepanek peaks olema kooskõlas liidu muu poliitikaga, eriti rahvusvahelise kaubanduse, konkurentsi, ettevõtluse, arengu ja välissuhete valdkondades. Seda tüüpi meetmeid võetakse tavaliselt ajutiselt ettevõtjate abistamiseks.

4.3.1   Ettepanek võimaldab nende saarte kohalikel ettevõtjatel importida tänu tollimaksumäära kohaldamise ajutisele peatamisele tollimaksuvabalt mõningaid toormaterjale, varuosi, osiseid ja kapitalikaupu.

4.3.1.1   Seega peatatakse 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2021 täielikult ühise tollitariifistiku maksumäärade kohaldamine ettepaneku lisas loetletud kaubandusliku või tööstusliku otstarbega kapitalikaupade impordi suhtes Kanaari saartele.

4.3.1.2   Neid kaupu kasutavad vähemalt 24 kuu jooksul alates vabasse ringlusse lubamisest Kanaari saartel asuvad ettevõtjad.

4.3.1.3   Lisaks sellele peatatakse alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2021 täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine Kanaari saartele imporditavate tööstuse ümberkujundamiseks ja säilitamiseks kasutatavate toorainete, varuosade ja osiste suhtes, mis kuuluvad II lisas loetletud CN-koodide alla.

4.3.2   Selleks et vältida ükskõik milliseid kuritarvitusi või muudatusi traditsioonilistes kaubavoogudes, on ette nähtud kontrolle ja koostöömehhanisme, et vältida traditsiooniliste kaubavoogude kuritahtlikku kasutamist või muudatusi, tehes kaupadele, mille suhtes kohaldatakse tollimaksumäära peatamist, lõppkasutuse kontrolli.

4.3.3   Et saada kasu tollimaksu peatamisest, peab tooraineid, varuosi ja osiseid kasutama Kanaari saarte tööstuse ümberkujundamiseks ja säilitamiseks.

4.3.4   Lisaks sellele peavad saarte kohalikud äriühingud kasutama kapitalikaupu vähemalt kaheaastase ajavahemiku jooksul, enne kui neid võib vabalt müüa teistele, Euroopa Liidu tolliterritooriumi mõnes muus osas asuvatele äriühingutele.

4.3.4.1   Selleks et pakkuda investoritele pikaajalist perspektiivi ning võimaldada ettevõtjatel saavutada piisav tootmis- ja äritegevuse tase, pikendatakse ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise täielikku peatamist teatavate määruse (EÜ) nr 740/2002 II ja III lisas esitatud kaupade suhtes kümne aasta pikkuseks ajavahemikuks.

4.3.4.2   Tagamaks, et kõnealustest tariifimeetmetest saavad kasu ainult Kanaari saarte territooriumil asuvad ettevõtjad, tuleb peatamine ühenduse tolliseadustikus sätestatuga kooskõlas teha sõltuvaks toodete lõppkasutusest. Kaubandushäirete korral tuleks komisjonile anda rakendusvolitused, mis võimaldaksid komisjonil peatamise ajutiselt tühistada.

5.   Üldmärkused

5.1   Komitee avaldab määruse muutmise ettepaneku üle heameelt ja leiab, et selles sisalduvad erimeetmeid saab vastu võtta ka nii, et ei õõnestata liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ja sidusust.

5.2   Neid õiguslikke ja majanduslikke põhjuseid kinnitavad muud asjaolud, nagu see, et komisjoni tollitariifistiku majandusküsimuste töörühm ei esitanud mingeid vastuväiteid kõnealuste meetmete edaspidisele vastuvõtmisele, ja see, et kuna kavandatavad meetmed on üldiselt kohaldatavad, siis ei olnud nende kujundamiseks vaja hinnata nende mõju.

5.3   Komisjon võttis määruse ettepaneku aluseks ELi toimimise lepingu artikli 349, kuigi tervikuna on meetmed seotud tollipoliitikaga, mis on ELi ainupädevuses. Seega tundub eelnõu liikmesriikide parlamentidele edastamine liigse formaalsusena, mis võib olla tingitud kas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 1 (liikmesriikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artikli 2 esimese lõigu avarast tõlgendamisest.

5.4   See aeglustaks tõenäoliselt määruse vastuvõtmisprotsessi, kuna võivad tekkida sisevaidlused või eriarvamused, mis sageli kahjustavad ELi üldiseid huve või takistavad mõnede konkreetsete eesmärkide korralikku saavutamist, nt äärepoolseimate alade ja piirkondade kaitset seoses nende ebasoodsate majandustingimustega.

5.5   Samuti oleks asjakohane piirata kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt kaubandushäirete mõistet, millega võidakse komisjonile anda õigus rakendusaktidega tollimaksuvabastus tühistada.

5.6   See on seda olulisem, et niisuguste häirete ulatuse hindamine eeldab keerukate majanduslike turuanalüüside tegemist, millega saaks kindlaks teha tegeliku tasakaalu asjaomaste toodete impordi ja selle nõudlusest tulenevate vajaduste vahel saare kaubanduses.

5.7   Samuti tuleks selgitada nende aktide õiguslikku olemust, mille alusel tehakse lõplik otsus, kas pärast määruse ettepaneku artikli 4 esimeses lõigus sätestatud 12 kuu pikkuse piirangutähtaja möödumist peatamise tühistamine jätkuvalt jõusse jätta või mitte.

5.8   Kuna kõnealust ajutist peatamist käsitleva määruse võtab seadusandlikku erimenetlust kasutades vastu nõukogu, siis tundub loogiline, et just nõukogu võtaks vastu ka lõpliku otsuse, piirates sellega komisjonile antud volitusi võtta vastu akte nimetatud peatamise ajutise, maksimaalselt 12 kuu pikkuse tühistamise kohta.

5.9   Komitee leiab, et ettepanek aitab tagada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning võrdseid võimalusi terves Euroopa Liidus konkureerimiseks, korvates Kanaari saartele omased püsivad geograafilised, looduslikud, majanduslikud, sotsiaalsed ja struktuurilised ebasoodsad tingimused.

5.10   Seega on kavandatud tollimaksumäärade kohaldamise peatamine kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest Kanaari saared on juurdepääsu, demograafilise olukorra ja ehk ka tootlikkuse poolest ebasoodsas olukorras. Komitee leiab, et tollimaksumäärade kohaldamise peatamine peaks korvama saare olukorrast tulenevad lisakulud ja et see ei moonuta turgu, vaid tagab hoopis selle tasakaalu.

6.   Konkreetsed märkused

6.1   Arvestades, kui raske on parandada Kanaari saartele juurdepääsu Euroopa mandrilt, on eraldi majandus- ja maksusüsteemi loomine aidanud Kanaari saarte majandust elavdada ning selle abil on püütud korvata nende saarte struktuurilisi ebasoodsaid tingimusi.

6.2   Kanaari saarte kohaliku turu ja äriühingute väiksus ei ole võimaldanud saavutada koostoimet tootmisprotsesside, transpordi, siseturul turustamise ja ekspordi jaoks toorainete varustamise vahel. Nii ei ole äriühingud suutnud püsivalt lisandväärtust saavutada ega nõudlusega seotud väikeste kuludega mastaabisäästu kasutada.

6.3   Kõik need saarelise asendi ja lisakuludega seotud tegurid teevad tööstussektorile raskeks konkureerimise muude turgudega, mille tähtsus üha globaliseeruvas kontekstis järjest kasvab, sest äriühingud võivad ümber paigutuda. Kanaari saarte majanduse jaoks oleks tagajärjeks selle sektori taandareng, mis loob kõrgema kvalifikatsiooniga stabiilseid töökohti ja kus on paremad võimalused uuenduslike protsesside arendamiseks.

6.4   Äärepoolseimates piirkondades tekkivaid lisakulusid, mida tööstussektor kandma peab, on püütud korvata maksu- ja tollimehhanismidega. Ühe hiljutise uuringu hinnangul ulatuvad Kanaari saarte eraldatusest tulenevad lisakulud 5 988 273 924 euroni, millest tööstuse kanda jääb 25 %.

6.5   Kanaari saarte tööstussektor leiab, et 32 % lisakuludest tekib kasutamata tootmisvõimsusest: lisakulust, mis on tekkinud seetõttu, et ei saadud kasutada mastaabisäästu, kuna Kanaari saarte äriühingud tegutsevad piiratud kohalikul turul ja neil on raskusi välisturgudele pääsemisega, kuna 25 % lisakuludest tuleneb transpordist ja 28 % energiast.

Brüssel, 22. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 72.

1

(2)  EÜT C 221, 17.9.2002, lk 37.

2

(3)  Hispaania Riikliku Statistikaameti andmetel.

3

(4)  EÜT C 268, 19.9.2000, lk 32.

4

(5)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 72.

5

(6)  Ühinemisakti protokoll nr 2.

6

(7)  EÜT L 171, 29.6.1991, lk 1.

7

(8)  EÜT L 171, 29.6.1991, lk 5.

8

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/62

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)”

KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD)

2011/C 376/11

Raportöör: Thomas McDONOGH

15. juunil 2011 otsustas nõukogu ja 7. juunil 2011 Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 ja artikli 118 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate intellektuaalomandi õiguste kaitsmisega seotud ülesannete, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse moodustamine, andmist Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)”

KOM(2011) 288 lõplik – 2011/0135 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Märkused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. Vaatluskeskuse töö on Euroopa intellektuaalomandi kaitse süsteemi jaoks äärmiselt oluline ja keskus vajab rohkem ressursse oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. Vaatluskeskuse töö on Euroopa intellektuaalomandi kaitse süsteemi jaoks äärmiselt oluline ja keskus vajab rohkem ressursse oma ülesannete täitmiseks.

| 1.2 | Komitee koostab praegu eraldi arvamust komisjoni hiljutise teatise kohta, kus esitatakse intellektuaalomandiõiguste ühtse turu strateegia (1). Intellektuaalomandi õiguste kord on otsustava tähtsusega tehnoloogilise ja kaubandusliku innovatsiooni jaoks, millest sõltub Euroopa majanduse elavdamine ja tulevane majanduskasv (2). Intellektuaalomandi õiguste juhtimisviis on väga tähtis ka Euroopa kultuuri õitsenguks ja Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

1.2

Komitee koostab praegu eraldi arvamust komisjoni hiljutise teatise kohta, kus esitatakse intellektuaalomandiõiguste ühtse turu strateegia (1). Intellektuaalomandi õiguste kord on otsustava tähtsusega tehnoloogilise ja kaubandusliku innovatsiooni jaoks, millest sõltub Euroopa majanduse elavdamine ja tulevane majanduskasv (2). Intellektuaalomandi õiguste juhtimisviis on väga tähtis ka Euroopa kultuuri õitsenguks ja Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

| 1.3 | Komitee ei usu, et Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke saaks saavutada ilma intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomiseta. Komitee on aastaid teinud üleskutseid Euroopa ja liikmesriikide eeskirjade ühtlustamiseks, et edendada innovatsiooni, loovust ja kodanike heaolu, toetades samas ka algatusi, mis muudavad töökohad, kaubad ja teenused kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele (3). |
| --- | --- |

1.3

Komitee ei usu, et Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke saaks saavutada ilma intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomiseta. Komitee on aastaid teinud üleskutseid Euroopa ja liikmesriikide eeskirjade ühtlustamiseks, et edendada innovatsiooni, loovust ja kodanike heaolu, toetades samas ka algatusi, mis muudavad töökohad, kaubad ja teenused kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele (3).

| 1.4 | Komitee nõustub põhimõtteliselt määruse ettepanekuga, mille kohaselt antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatlusekeskuse juhtimisega seotud ülesanded ja tegevused, sealhulgas need, mis käsitlevad autoriõigusi, autoriõigustega seotud õigusi ja patente. Komitee nõustub, et ettepanek usaldada kõnealused ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile kui olemasolevale ELi ametile annaks vaatluskeskusele juurdepääsu Siseturu Ühtlustamise Ameti olemasolevatele eriteadmistele, vahenditele ja rahastamisele ning võimaluse alustada kiiresti oma tegevust. Komiteel on heameel ka selle üle, et eelarve seisukohast oleks see kulutõhus valik. |
| --- | --- |

1.4

Komitee nõustub põhimõtteliselt määruse ettepanekuga, mille kohaselt antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatlusekeskuse juhtimisega seotud ülesanded ja tegevused, sealhulgas need, mis käsitlevad autoriõigusi, autoriõigustega seotud õigusi ja patente. Komitee nõustub, et ettepanek usaldada kõnealused ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile kui olemasolevale ELi ametile annaks vaatluskeskusele juurdepääsu Siseturu Ühtlustamise Ameti olemasolevatele eriteadmistele, vahenditele ja rahastamisele ning võimaluse alustada kiiresti oma tegevust. Komiteel on heameel ka selle üle, et eelarve seisukohast oleks see kulutõhus valik.

| 1.5 | Komitee nõustub põhimõtteliselt ettepanekuga laiendada Siseturu Ühtlustamise Ameti vaatluskeskusega seotud ülesandeid, mis hõlmaksid järgmiseid aspekte: suurendada üldsuse ja jõustamisega tegelevate ametiasutuste teadlikkust intellektuaalomandi õiguste olulisusest ja parimatest viisidest nende kaitsmisel, koguda uurimisandmeid võltsimise ja intellektuaalomandi õiguste reguleerimise kohta ning parandada interneti teel toimuvat teabevahetust jõustamise tõhustamiseks. |
| --- | --- |

1.5

Komitee nõustub põhimõtteliselt ettepanekuga laiendada Siseturu Ühtlustamise Ameti vaatluskeskusega seotud ülesandeid, mis hõlmaksid järgmiseid aspekte: suurendada üldsuse ja jõustamisega tegelevate ametiasutuste teadlikkust intellektuaalomandi õiguste olulisusest ja parimatest viisidest nende kaitsmisel, koguda uurimisandmeid võltsimise ja intellektuaalomandi õiguste reguleerimise kohta ning parandada interneti teel toimuvat teabevahetust jõustamise tõhustamiseks.

| 1.6 | Ent komitee on täiesti veendunud, et teda tuleks lisada määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirja. |
| --- | --- |

1.6

Ent komitee on täiesti veendunud, et teda tuleks lisada määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirja.

| 1.7 | Komitee nõuab tungivalt, et teda nimetataks määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne. |
| --- | --- |

1.7

Komitee nõuab tungivalt, et teda nimetataks määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne.

| 1.8 | Liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel on keskne roll intellektuaalomandi õiguste jõustamisel. Komitee pooldab komisjoni soovitust, et väljendiga „riiklike haldusorganite, intellektuaalomandi õiguste kaitsega tegelevate asutuste ja organisatsioonide [...] esindajad” (artikli 4 lõige 1), keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele, hõlmataks liikmesriikide intellektuaalomandi asutused. |
| --- | --- |

1.8

Liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel on keskne roll intellektuaalomandi õiguste jõustamisel. Komitee pooldab komisjoni soovitust, et väljendiga „riiklike haldusorganite, intellektuaalomandi õiguste kaitsega tegelevate asutuste ja organisatsioonide [...] esindajad” (artikli 4 lõige 1), keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele, hõlmataks liikmesriikide intellektuaalomandi asutused.

| 1.9 | Võltsimis- või piraatlussüüdistustega seotud vaidluste kiire, õiglane ja järjekindel lahendamine suurendaks usaldust intellektuaalomandiõiguse vastu ja parandaks jõustamiskeskkonda. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles andma artiklis 2 Siseturu Ühtlustamise Ametile eraldi ülesanne aidata parandada intellektuaalomandivaidluste lahendamisel kasutatavate heade tavade tundmist ja mõistmist, keskendudes sealhulgas liikmesriikide vastavale kohtupraktikale. Igal juhul ei tohi takistada pöördumist pädevate kohtuinstantside poole. |
| --- | --- |

1.9

Võltsimis- või piraatlussüüdistustega seotud vaidluste kiire, õiglane ja järjekindel lahendamine suurendaks usaldust intellektuaalomandiõiguse vastu ja parandaks jõustamiskeskkonda. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles andma artiklis 2 Siseturu Ühtlustamise Ametile eraldi ülesanne aidata parandada intellektuaalomandivaidluste lahendamisel kasutatavate heade tavade tundmist ja mõistmist, keskendudes sealhulgas liikmesriikide vastavale kohtupraktikale. Igal juhul ei tohi takistada pöördumist pädevate kohtuinstantside poole.

| 1.10 | Komitee loodab aja jooksul põhjalikumalt selgitada oma seisukohti õiguste kollektiivse haldamise kohta ELis. Siseturu Ühtlustamise Amet saaks siiski märkimisväärselt aidata parandada autoriõiguste jõustamise keskkonda, kogudes teavet autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonide erinevate tavade kohta ELis. Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma selle aspekti lisamist määruse artiklisse 2. |
| --- | --- |

1.10

Komitee loodab aja jooksul põhjalikumalt selgitada oma seisukohti õiguste kollektiivse haldamise kohta ELis. Siseturu Ühtlustamise Amet saaks siiski märkimisväärselt aidata parandada autoriõiguste jõustamise keskkonda, kogudes teavet autoriõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonide erinevate tavade kohta ELis. Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma selle aspekti lisamist määruse artiklisse 2.

2.   Taust

| 2.1 | Intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad nii patente, kaubamärke, disaine ja geograafilisi tähiseid kui ka autoriõigusi ning (esitajaid, tootjaid ja ringhäälinguorganisatsioone puudutavate) autoriõigustega seotud õigusi, on ELi majanduse nurgakivi ja edasise majanduskasvu peamine käivitaja. |
| --- | --- |

2.1

Intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad nii patente, kaubamärke, disaine ja geograafilisi tähiseid kui ka autoriõigusi ning (esitajaid, tootjaid ja ringhäälinguorganisatsioone puudutavate) autoriõigustega seotud õigusi, on ELi majanduse nurgakivi ja edasise majanduskasvu peamine käivitaja.

| 2.2 | 2009. aastal ulatus 10 parima kaubamärgi väärtus ELi liikmesriikides peaaegu 9 %ni SKPst. Autoriõigustel põhinev loovtööstus, nt tarkvara tootmine, raamatute ja ajalehtede kirjastamine ning muusika- ja filmitööstus, andis 2006. aastal 3,3 % ELi SKPst ning hõlmab ligikaudu 1,4 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet, kus on kokku 8,5 miljonit töökohta. Tööhõive teadmistepõhises majanduses suurenes 1996.–2006. aastal 24 %, teistes valdkondades samas 6 %. |
| --- | --- |

2.2

2009. aastal ulatus 10 parima kaubamärgi väärtus ELi liikmesriikides peaaegu 9 %ni SKPst. Autoriõigustel põhinev loovtööstus, nt tarkvara tootmine, raamatute ja ajalehtede kirjastamine ning muusika- ja filmitööstus, andis 2006. aastal 3,3 % ELi SKPst ning hõlmab ligikaudu 1,4 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet, kus on kokku 8,5 miljonit töökohta. Tööhõive teadmistepõhises majanduses suurenes 1996.–2006. aastal 24 %, teistes valdkondades samas 6 %.

| 2.3 | Tööstuse esindajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud mitmed uuringud kinnitavad võltsitud ja piraatkauba kaubanduse stabiilset kasvu ning neis on jõutud järeldusele, et see






  — | vähendab märkimisväärselt investeeringuid innovatsiooni ning vähendab töökohtade arvu (4); |
| --- | --- | --- |

2.3

Tööstuse esindajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud mitmed uuringud kinnitavad võltsitud ja piraatkauba kaubanduse stabiilset kasvu ning neis on jõutud järeldusele, et see

—

vähendab märkimisväärselt investeeringuid innovatsiooni ning vähendab töökohtade arvu (4);

| — | ohustab Euroopa tarbijate tervist ja ohutust (5); |
| --- | --- |

—

ohustab Euroopa tarbijate tervist ja ohutust (5);

| — | tekitab tõsiseid probleeme Euroopa VKEdele (6); |
| --- | --- |

—

tekitab tõsiseid probleeme Euroopa VKEdele (6);

| — | vähendab deklareeritud müügitulu vähenemise tõttu saadavat maksutulu (7); |
| --- | --- |

—

vähendab deklareeritud müügitulu vähenemise tõttu saadavat maksutulu (7);

| — | soodustab organiseeritud kuritegevust (8). |
| --- | --- |

—

soodustab organiseeritud kuritegevust (8).

| 2.4 | 2009. aastal lõid nõukogu (9) ja komisjon (10) Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse, et paremini kursis olla intellektuaalomandi õiguste rikkumisega. |
| --- | --- |

2.4

2009. aastal lõid nõukogu (9) ja komisjon (10) Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse, et paremini kursis olla intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.

| 2.5 | Vaatluskeskus on kõikide intellektuaalomandi õiguste rikkumistega seotud teabe ja andmete kogumise, jälgimise ja teavitamise eksperdikeskus ning toimib riikide ametiasutuste esindajate ja sidusrühmade jaoks platvormina, kus vahetada mõtteid ja parimate tavade alaseid teadmisi, töötada välja ühiseid jõustamisstrateegiaid ning teha ettepanekuid poliitiliste otsuste tegijatele. |
| --- | --- |

2.5

Vaatluskeskus on kõikide intellektuaalomandi õiguste rikkumistega seotud teabe ja andmete kogumise, jälgimise ja teavitamise eksperdikeskus ning toimib riikide ametiasutuste esindajate ja sidusrühmade jaoks platvormina, kus vahetada mõtteid ja parimate tavade alaseid teadmisi, töötada välja ühiseid jõustamisstrateegiaid ning teha ettepanekuid poliitiliste otsuste tegijatele.

| 2.6 | Kuigi üha rohkem on vaja, et vaatluskeskus teeks rohkem, puudub võimalus laiendada vaatluskeskuse töövaldkonda ja arendada selle tegevust, mis mõlemad eeldavad nii jätkusuutlikku infrastruktuuri inimressursi, rahastamise ja infotehnoloogia seadmete näol kui ka juurdepääsu vajalikele eriteadmistele. |
| --- | --- |

2.6

Kuigi üha rohkem on vaja, et vaatluskeskus teeks rohkem, puudub võimalus laiendada vaatluskeskuse töövaldkonda ja arendada selle tegevust, mis mõlemad eeldavad nii jätkusuutlikku infrastruktuuri inimressursi, rahastamise ja infotehnoloogia seadmete näol kui ka juurdepääsu vajalikele eriteadmistele.

| 2.7 | Komisjon on pakkunud välja põhjaliku intellektuaalomandiõiguste strateegia (11) üldise kava osana, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ühtsel turul ning parandada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet. Strateegia täiendab Euroopa 2020. aasta strateegiat, ühtse turu akti (12) ja Euroopa digitaalset tegevuskava ning on nende tähtis osa. |
| --- | --- |

2.7

Komisjon on pakkunud välja põhjaliku intellektuaalomandiõiguste strateegia (11) üldise kava osana, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ühtsel turul ning parandada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet. Strateegia täiendab Euroopa 2020. aasta strateegiat, ühtse turu akti (12) ja Euroopa digitaalset tegevuskava ning on nende tähtis osa.

| 2.8 | Hiljutises teatises, mille kohta komitee koostab eraldi arvamust, käsitleb komisjon intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomist (13). Selle intellektuaalomandiõiguste strateegia esimesi tulemusi on kõnealune ettepanek võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. See võimaldab vaatluskeskusel laiendada oma tegevust ja kasu saada Siseturu Ühtlustamise Ameti intellektuaalomandialastest eriteadmistest ning edukatest tulemustest kaubamärkide ja disainide valdkonnas. |
| --- | --- |

2.8

Hiljutises teatises, mille kohta komitee koostab eraldi arvamust, käsitleb komisjon intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomist (13). Selle intellektuaalomandiõiguste strateegia esimesi tulemusi on kõnealune ettepanek võtta vastu määrus, et tugevdada Euroopa võltsimis- ja piraatlusalast vaatluskeskust, andes selle ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile. See võimaldab vaatluskeskusel laiendada oma tegevust ja kasu saada Siseturu Ühtlustamise Ameti intellektuaalomandialastest eriteadmistest ning edukatest tulemustest kaubamärkide ja disainide valdkonnas.

| 2.9 | Määruse ettepaneku artikkel 2 hõlmab põhjalikku nimekirja Siseturu Ühtlustamise Ametile antavatest ülesannetest ja tegevustest, sh on ameti ülesanne suurendada intellektuaalomandi õiguste jõustamise suutlikkust kogu ELis, suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjust ning edendada intellektuaalomandi õiguste tulemuslikuks jõustamiseks vajalikku keskkonda. |
| --- | --- |

2.9

Määruse ettepaneku artikkel 2 hõlmab põhjalikku nimekirja Siseturu Ühtlustamise Ametile antavatest ülesannetest ja tegevustest, sh on ameti ülesanne suurendada intellektuaalomandi õiguste jõustamise suutlikkust kogu ELis, suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjust ning edendada intellektuaalomandi õiguste tulemuslikuks jõustamiseks vajalikku keskkonda.

| 2.10 | Komisjon hindas, kuidas mõjutaksid eri valikud vaatluskeskuse suutlikkuse suurendamist, et vastata uue intellektuaalomandiõiguste strateegia vajadustele (14). Mõju hindamisel tehti järeldus, et vaatluskeskuse üleandmine Siseturu Ühtlustamise Ametile oleks eelistatud valik, arvestades, et viimasel on asjakohased rahastamisvahendid ja struktuurid ning et ta on suuteline täitma vaatluskeskuse eesmärke, niipea kui Siseturu Ühtlustamise Ameti alusmäärust on muudetud. |
| --- | --- |

2.10

Komisjon hindas, kuidas mõjutaksid eri valikud vaatluskeskuse suutlikkuse suurendamist, et vastata uue intellektuaalomandiõiguste strateegia vajadustele (14). Mõju hindamisel tehti järeldus, et vaatluskeskuse üleandmine Siseturu Ühtlustamise Ametile oleks eelistatud valik, arvestades, et viimasel on asjakohased rahastamisvahendid ja struktuurid ning et ta on suuteline täitma vaatluskeskuse eesmärke, niipea kui Siseturu Ühtlustamise Ameti alusmäärust on muudetud.

3.   Märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühendab ELi erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid huve, sh kõiki kodanikuühiskonna osalejaid. Sünteesides komitee liikmete erinevaid vaatenurki ja kogemusi, on sel ainulaadsel institutsioonil keskne roll poliitika kavandamisel ja kujundamisel. Pealegi on intellektuaalomandi õiguste kaitse komitee jaoks äärmiselt oluline teema, millega ta on aastate jooksul usinalt tegelenud, et aidata kujundada Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitikat. Seetõttu on komitee väga üllatunud ja pettunud, et teda on kavandatud määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirjast välja jäetud. Komitee tuleks sinna nimekirja lisada, et ta saaks anda panuse vaatluskeskuse töösse ja selle raames arendatavatesse teadmistesse. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühendab ELi erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid huve, sh kõiki kodanikuühiskonna osalejaid. Sünteesides komitee liikmete erinevaid vaatenurki ja kogemusi, on sel ainulaadsel institutsioonil keskne roll poliitika kavandamisel ja kujundamisel. Pealegi on intellektuaalomandi õiguste kaitse komitee jaoks äärmiselt oluline teema, millega ta on aastate jooksul usinalt tegelenud, et aidata kujundada Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitikat. Seetõttu on komitee väga üllatunud ja pettunud, et teda on kavandatud määruse artiklis 4 esitatud vaatluskeskuse koosolekutele kutsutavate organisatsioonide nimekirjast välja jäetud. Komitee tuleks sinna nimekirja lisada, et ta saaks anda panuse vaatluskeskuse töösse ja selle raames arendatavatesse teadmistesse.

| 3.2 | Vaatluskeskuse koosseis peaks hõlmama esindajaid mitmesugustest kodanikuühiskonna organisatsioonidest, sealhulgas tööandjate organisatsioonidest, ametiühingutest, autoriorganisatsioonidest ja tarbijate huve kaitsvatest organisatsioonidest. |
| --- | --- |

3.2

Vaatluskeskuse koosseis peaks hõlmama esindajaid mitmesugustest kodanikuühiskonna organisatsioonidest, sealhulgas tööandjate organisatsioonidest, ametiühingutest, autoriorganisatsioonidest ja tarbijate huve kaitsvatest organisatsioonidest.

| 3.3 | Samuti on komitee kindlal seisukohal, et teda tuleks nimetada määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne. |
| --- | --- |

3.3

Samuti on komitee kindlal seisukohal, et teda tuleks nimetada määruse artiklis 8 nõukogu ja parlamendi kõrval asutusena, kellele edastatakse määruse kohaldamise hindamise aruanne.

| 3.4 | Intellektuaalomandi õiguste valdkonna ebapiisavast juhtimisest ja õiguste ebapiisavast jõustamisest tulenev kahju hõlmab ka kriminaalsete ja terroristide võrgustike rahastamist. Rahapesu ja võltsimine on kuriteod, mille vastu tuleb jõuliselt võidelda. Vaatluskeskus peab oma töös korraldama ka uuringuid kriminaalse tegevuse laadi ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

3.4

Intellektuaalomandi õiguste valdkonna ebapiisavast juhtimisest ja õiguste ebapiisavast jõustamisest tulenev kahju hõlmab ka kriminaalsete ja terroristide võrgustike rahastamist. Rahapesu ja võltsimine on kuriteod, mille vastu tuleb jõuliselt võidelda. Vaatluskeskus peab oma töös korraldama ka uuringuid kriminaalse tegevuse laadi ja ulatuse kohta.

| 3.5 | Intellektuaalomandi õiguste järjepidev jõustamine eeldab tõelist tugevdatud ja laiendatud halduskoostööd võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisel ning tõelist partnerlust piirideta siseturu elluviimiseks. Selleks on vaja luua kogu ELi hõlmav tõhus kontaktpunktide võrgustik. |
| --- | --- |

3.5

Intellektuaalomandi õiguste järjepidev jõustamine eeldab tõelist tugevdatud ja laiendatud halduskoostööd võltsimise ja piraatluse vastu võitlemisel ning tõelist partnerlust piirideta siseturu elluviimiseks. Selleks on vaja luua kogu ELi hõlmav tõhus kontaktpunktide võrgustik.

| 3.6 | Iga liikmesriigi kodanikel ja ettevõtetel on vaja teada, millise organisatsiooniga ühendust võtta teabe ja toetuse saamiseks intellektuaalomandi õiguste jõustamise küsimustes. Vaatluskeskus peaks tutvustama liikmesriikide intellektuaalomandi asutusi kui esmaseid kontaktpunkte intellektuaalomandi õiguste jõustamisel igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

3.6

Iga liikmesriigi kodanikel ja ettevõtetel on vaja teada, millise organisatsiooniga ühendust võtta teabe ja toetuse saamiseks intellektuaalomandi õiguste jõustamise küsimustes. Vaatluskeskus peaks tutvustama liikmesriikide intellektuaalomandi asutusi kui esmaseid kontaktpunkte intellektuaalomandi õiguste jõustamisel igas liikmesriigis.

| 3.7 | Liikmesriigid peaksid subsidiaarsuse põhimõtet asjakohaselt silmas pidades lisama oma intellektuaalomandi asutused organisatsioonide hulka, keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele kavandatud määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt. Nende kaasatus tugevdaks vaatluskeskuse praktilisi eksperditeadmisi ja jõustamissuutlikkust kogu ELis. |
| --- | --- |

3.7

Liikmesriigid peaksid subsidiaarsuse põhimõtet asjakohaselt silmas pidades lisama oma intellektuaalomandi asutused organisatsioonide hulka, keda kutsutakse vaatluskeskuse koosolekutele kavandatud määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt. Nende kaasatus tugevdaks vaatluskeskuse praktilisi eksperditeadmisi ja jõustamissuutlikkust kogu ELis.

| 3.8 | Kõigil jõustamisega tegelevatel asutustel ja kõigil liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel peab olema ligipääs elektroonilisele võrgustikule, mille kaudu vahetada tõhusalt ja kiirelt teavet intellektuaalomandi õiguste rikkumiste kohta. Sellise võrgustiku loomine peaks olema vaatluskeskuse üks prioriteet. |
| --- | --- |

3.8

Kõigil jõustamisega tegelevatel asutustel ja kõigil liikmesriikide intellektuaalomandi asutustel peab olema ligipääs elektroonilisele võrgustikule, mille kaudu vahetada tõhusalt ja kiirelt teavet intellektuaalomandi õiguste rikkumiste kohta. Sellise võrgustiku loomine peaks olema vaatluskeskuse üks prioriteet.

| 3.9 | Intellektuaalomandivaidlusi ning võltsimis- ja piraatlussüüdistusi on sageli keeruline lahendada. Kavandatud määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt koguks Siseturu Ühtlustamise Amet teavet kohtupraktika kohta intellektuaalomandiõigusi puudutavates vaidlustes ja aitaks parandada vaidluste lahendamist kogu ELis, takistamata pöördumist pädevate kohtuinstantside poole. |
| --- | --- |

3.9

Intellektuaalomandivaidlusi ning võltsimis- ja piraatlussüüdistusi on sageli keeruline lahendada. Kavandatud määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt koguks Siseturu Ühtlustamise Amet teavet kohtupraktika kohta intellektuaalomandiõigusi puudutavates vaidlustes ja aitaks parandada vaidluste lahendamist kogu ELis, takistamata pöördumist pädevate kohtuinstantside poole.

| 3.10 | Siseturu Ühtlustamise Amet peaks eelkõige olema eriliseks toeks tihti võltsimise tõttu kannatavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja tööstustele, et pakkuda neile paremat teavet nende õiguste kohta. Euroopa 2020. aasta strateegia edu saavutamiseks peame pöörama rohkem tähelepanu alustavate ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele. |
| --- | --- |

3.10

Siseturu Ühtlustamise Amet peaks eelkõige olema eriliseks toeks tihti võltsimise tõttu kannatavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja tööstustele, et pakkuda neile paremat teavet nende õiguste kohta. Euroopa 2020. aasta strateegia edu saavutamiseks peame pöörama rohkem tähelepanu alustavate ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele.

| 3.11 | Määrus, millega antakse teatavate intellektuaalomandi õigustega seotud ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile, hõlmab kavatsust parandada intellektuaalomandi õiguste jõustamise keskkonda kogu ELis ja koguda asjaomast teavet, sh kohtupraktika kohta, mis võib aidata seda eesmärki saavutada. Selles kontekstis on oluline, et Siseturu Ühtlustamise Amet koguks teavet kollektiivse esindamise organisatsioonide tavade ja autoriõigustevaidluste kohtupraktika kohta, et suurendada teadmisi ja teadlikkust probleemidest, mida põhjustab ebapiisav reguleerimine. |
| --- | --- |

3.11

Määrus, millega antakse teatavate intellektuaalomandi õigustega seotud ülesanded Siseturu Ühtlustamise Ametile, hõlmab kavatsust parandada intellektuaalomandi õiguste jõustamise keskkonda kogu ELis ja koguda asjaomast teavet, sh kohtupraktika kohta, mis võib aidata seda eesmärki saavutada. Selles kontekstis on oluline, et Siseturu Ühtlustamise Amet koguks teavet kollektiivse esindamise organisatsioonide tavade ja autoriõigustevaidluste kohtupraktika kohta, et suurendada teadmisi ja teadlikkust probleemidest, mida põhjustab ebapiisav reguleerimine.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2011) 287 lõplik, „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”.

1

(2)  Vt Euroopa 2020. aasta strateegia (KOM(2010) 2020 lõplik), iga-aastane majanduskasvu analüüs 2011 (KOM(2011) 11 lõplik), Euroopa digitaalne tegevuskava (KOM(2010) 245 lõplik), ühtse turu akt (KOM(2011) 206 lõplik) ja innovaatiline liit (KOM(2010) 546 lõplik).

2

(3)  EÜT C 116, 28.4.1999, lk 35; EÜT C 155, 29.5.2001, lk 80; EÜT C 221, 7.8.2001, lk 20; ELT C 32, 2.2.2004, lk 15; ELT C 108, 30.4.2004, lk 23; ELT C 324, 30.12.2006, lk 7; ELT C 256, 27.10.2007, lk 3; ELT C 182, 4.8.2009, lk 36; ELT C 218, 11.9.2009, lk 8; ELT C 228, 22.9.2009, lk 52; ELT C 306, 16.12.2009, lk 7; ELT C 18, 19.1.2011, lk 105; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58.

3

(4)  TERA Consultants, „Building a Digital Economy”, märts 2010, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

4

(5)  Euroopa Komisjon, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, „Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009”, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf.

5

(6)  Technopolis (2007), „Effects of counterfeiting on EU SMEs”,

6

http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

(7)  Frontier Economics, (mai 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers:

7

http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%20final%20doc.pdf-%20Final%20doc.pdf.

(8)  UNICRI, „Counterfeiting: a global spread”, 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

8

(9)  Nõukogu 25. septembri 2008. aasta resolutsioon (ELT C 253, 4.10.2008, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatis: „Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul”, KOM(2009) 467 lõplik.

10

(11)  KOM(2011) 287 lõplik, teatis intellektuaalomandiõiguse ühtse turu kohta.

11

(12)  KOM(2011) 206 lõplik, „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”.

12

(13)  KOM(2011) 287 lõplik.

13

(14)  SEK(2011) 612 lõplik, „Impact assessment accompanying the proposal for a regulation entrusting the Office for Harmonisation ...” („Mõjuhinnang, mis on lisatud määruse ettepanekule, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile ...”).

14

Impact assessment accompanying the proposal for a regulation entrusting the Office for Harmonisation ...

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta”

KOM(2011) 289 lõplik – 2011/0136 (COD)

2011/C 376/12

Raportöör: Thomas McDONOGH

15. juunil 2011 otsustas nõukogu ja 7. juunil 2011 Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta”

KOM(2011) 289 lõplik – 2011/0136 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 131, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 3.

1.   Märkused ja soovitused

1.1   Komitee väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb direktiivi orbteoste kasutamise kohta. Algatuse edukas lõpuleviimine hoogustab digitaalsete raamatukogude, nt Europeana, (1) ja teiste avaliku sektori asutuste arengut, mis täidavad kavandatud direktiivi artikli 1 lõikes 1 nimetatud avalikke huvisid teenivaid ülesandeid ja mille kaudu pääsevad kodanikud ligi Euroopa mitmekesisele ja rikkalikule kultuuripärandile.

1.2   Komitee koostab praegu eraldi arvamust komisjoni hiljutise teatise kohta, kus esitatakse intellektuaalomandiõiguste ühtse turu strateegia (2). Intellektuaalomandiõigused on otsustava tähtsusega tehnoloogilise ja kaubandusliku innovatsiooni jaoks, millest sõltub Euroopa majanduse elavdamine ja tulevane majanduskasv (3). Intellektuaalomandiõiguste juhtimisviis on väga tähtis ka Euroopa kultuuri õitsenguks ja Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

1.3   Komitee ei usu, nagu saaks Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke saavutada ilma intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomiseta. Komitee on aastaid teinud üleskutseid Euroopa ja liikmesriikide eeskirjade ühtlustamiseks, et edendada innovatsiooni, loovust ja kodanike heaolu, toetades samas ka algatusi, mis muudavad töökohad, kaubad ja teenused kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele (4).

1.4   Komitee nõustub üldiselt kavandatud direktiiviga, millega luuakse õigusraamistik, et tagada seaduslik ja piiriülene sidusjuurdepääs orbteostele (5). Arvamuses (6) Euroopa digitaalse tegevuskava kohta toetas komitee jõuliselt selliseid tegevusi nagu kõnealuse õigusraamistiku rakendamine, mille abil tegeleda ühtse turu kultuurilise ja majandusliku killustumise probleemidega.

1.5   Komitee toetab jõuliselt Euroopa kultuuripärandi digitaliseerimist ja laialdast levitamist (7). Komitee on veendunud, et kõnealuste materjalide internetis kättesaadavaks tegemine on väga tähtis teadmistepõhise majanduse arenguks Euroopas ning hädavajalik kodanikele rikkaliku ja mitmekesise kultuurielu pakkumiseks. Seepärast on komiteel hea meel, et komisjon on teinud orbteoste konkreetset probleemi käsitleva direktiivi ettepaneku.

1.6   Komitee tunnistab direktiivi vajalikkust, kuna väga vähesed liikmesriigid on rakendanud orbteoste alaseid õigusakte ning olemasolevad siseriiklikud õigusaktid annavad juurdepääsu vaid riigi territooriumil elavatele kodanikele.

1.7   Komitee nõustub põhimõtteliselt direktiivis pakutud nelja samba lähenemisviisiga:

| — | eeskirjade kehtestamine orbteoste tuvastamiseks autoriõiguse valdaja hoolika otsimise teel; |
| --- | --- |

—

eeskirjade kehtestamine orbteoste tuvastamiseks autoriõiguse valdaja hoolika otsimise teel;

| — | orbteose tuvastamine, kui autoriõiguse valdaja otsing ei anna tulemusi; |
| --- | --- |

—

orbteose tuvastamine, kui autoriõiguse valdaja otsing ei anna tulemusi;

| — | orbteoste kasutamisviiside, sh kõikidesse liikmesriikidesse levitamise viiside tuvastamine; |
| --- | --- |

—

orbteoste kasutamisviiside, sh kõikidesse liikmesriikidesse levitamise viiside tuvastamine;

| — | orbteose staatuse vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

orbteose staatuse vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides.

1.8   Autoriõiguste omanike otsimise tõhustamiseks ja orbteoste laialdaseks levitamiseks on iga sektori jaoks hädavajalik raamatute kirjastamise valdkonnas kasutatavale töövahendile (8) sarnanevate, autoriõigusteavet sisaldavate online-andmebaaside ja registrite kättesaadavus. Komitee kutsub komisjoni üles hõlbustama esindusorganisatsioonide tööd nende vahendite väljatöötamisel.

1.9   Komitee arvates peaksid liikmesriigid pidama registrit oma riigi andmebaaside kohta, mis on saanud ametliku heakskiidu riigi territooriumil teostatud hoolikate otsingute tulemuste registreerimiseks, nagu nähakse ette direktiivi artikli 3 punktis 4. Selliste registrite abil saaksid teiste liikmesriikide asutused teada, millised allikad on ametlikult usaldusväärseteks tunnistatud.

1.10   Komitee juhib komisjoni tähelepanu sellele, et traditsioonilisel muusikal, suulisel pärimusel, fotodel ja kinematograafilistel teostel on ELi kultuuripärandis oluline koht, ning nõuab, et sellised salvestused ja pildid, mis leiduvad artikli 1 punktis 1 nimetatud asutuste arhiivides, saaksid orbteoste tuvastamisel ja avaldamisel võrdse kohtlemise osaliseks. Komitee märgib, et direktiivi artiklis 11 sätestatakse võimalus lisada direktiivi reguleerimisalasse kaitstud materjali, eelkõige fonogramme ja üksikuid fotosid, mis praegu ei kuulu selle reguleerimisalasse. Komitee kutsub komisjoni üles seda võimalikult kiiresti tegema.

1.11   Komitee väljendab ka poolehoidu komisjoni kavatsusele sõlmida vastastikuse mõistmise memorandum raamatukogude, kirjastajate, autorite ja kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, et lihtsustada litsentsimislahendusi nende raamatute digitaliseerimiseks ja kättesaadavaks tegemiseks, mida kaubandusvõrgus enam ei ole (9).

2.   Taust

2.1   Komisjon on pakkunud välja intellektuaalomandiõiguste strateegia (10) üldise kava osana, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ühtsel turul ning parandada Euroopa ülemaailmset konkurentsivõimet. Strateegia täiendab Euroopa 2020. aasta strateegiat, ühtse turu akti (11) ja Euroopa digitaalset tegevuskava ning on nende tähtis osa.

2.2   Hiljutises teatises, mille kohta koostab komitee eraldi arvamust, käsitleb komisjon intellektuaalomandiõiguste ühtse turu loomist (12). Üks intellektuaalomandiõiguste strateegia esimesi tulemusi on kavandatud direktiiv orbteoste kasutusõiguse saamise hõlbustamise kohta, mille abil tehakse paljud kultuurivarad kõigis liikmesriikides interneti teel kättesaadavaks. Seeläbi arendatakse Euroopa digitaalseid raamatukogusid, mis säilitavad ja levitavad Euroopa rikkalikku intellektuaalset ja kultuuripärandit.

2.3   Orbteoste digitaliseerimine ja levitamine kujutab endast erilist kultuurilist ja majanduslikku väljakutset. Teadaoleva autoriõiguse valdaja puudumine tähendab, et kasutajatel ei ole võimalik saada vajalikku luba, st raamatut ei saa digitaliseerida. Orbteosed moodustavad märkimisväärse osa Euroopa kultuuriasutuste kogudest, nt Briti Raamatukogu hinnangul on tema autoriõigusega kaitstud kogudest orbteoseid 40 % – kokku 150 miljonit teost.

2.4   Komisjon teeb nüüd direktiivi ettepaneku ühtsete eeskirjade sätestamiseks kõigis liikmesriikides selliste teoste käsitlemise kohta, et lihtsustada Euroopa digitaalse tegevuskava nõutavate suuremahuliste digitaliseerimisprojektide läbiviimist.

2.5   Komisjon on läbi viinud mõjuhinnangu ning kaalunud kuut võimalust orbteoste algatusega tegelemiseks (13). Hinnangus jõuti järeldusele, et parim lähenemisviis peaks põhinema orbteose staatuse vastastikusel tunnustamisel liikmesriikides. See tagab raamatukogudele ja muudele kavandatud direktiivi artikli 1 punktis 1 nimetatud kasusaajatele õiguskindluse seoses konkreetse teose nn orvustaatusega. Lisaks tagab vastastikune tunnustamine, et digitaalraamatukogus talletatavad orbteosed on kättesaadavad kogu Euroopa kodanikele.

2.6   Direktiiv tugineb neljale sambale.

| i. | Esiteks on orbteose staatuse kindlaksmääramiseks raamatukogud, haridusasutused, muuseumid või arhiivid, filmipärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kohustatud teostama selles liikmesriigis, kus teos esimest korda avaldati, eelneva hoolika otsingu kooskõlas kavandatud direktiivis täpsustatud nõuetega. |
| --- | --- |

i.

Esiteks on orbteose staatuse kindlaksmääramiseks raamatukogud, haridusasutused, muuseumid või arhiivid, filmipärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kohustatud teostama selles liikmesriigis, kus teos esimest korda avaldati, eelneva hoolika otsingu kooskõlas kavandatud direktiivis täpsustatud nõuetega.

| ii. | Kui hoolika otsingu tulemusena määratakse teosele orbteose staatus, peetakse kõnealust teost orbteoseks kõikjal ELis, muutes mitmete hoolikate otsingute teostamise mittevajalikuks. |
| --- | --- |

ii.

Kui hoolika otsingu tulemusena määratakse teosele orbteose staatus, peetakse kõnealust teost orbteoseks kõikjal ELis, muutes mitmete hoolikate otsingute teostamise mittevajalikuks.

| iii. | Selle alusel saab orbteoseid kultuurilistel ja haridusalastel eesmärkidel eelneva loata võrgus avaldada, v.a juhul, kui teose omanik orbteose staatuse tühistab. Sellisel juhul tuleks tasustada õiguste valdajaid, kes nõuavad oma teostele õigusi, ning tasu puhul tuleks võtta arvesse asjaomase teose liiki ja kasutusviisi. |
| --- | --- |

iii.

Selle alusel saab orbteoseid kultuurilistel ja haridusalastel eesmärkidel eelneva loata võrgus avaldada, v.a juhul, kui teose omanik orbteose staatuse tühistab. Sellisel juhul tuleks tasustada õiguste valdajaid, kes nõuavad oma teostele õigusi, ning tasu puhul tuleks võtta arvesse asjaomase teose liiki ja kasutusviisi.

| iv. | Orbteose staatuse vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

iv.

Orbteose staatuse vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides.

3.   Märkused

3.1   Komitee on veendunud, et kõik intellektuaalomandiõiguste poliitika algatused peavad viima autorite ja omanike õigused kasutajate ja lõpptarbijate huvidega tasakaalu, et teha teosed kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele kõigis liikmesriikides.

3.2   Intellektuaalomandiõiguste otsimise hõlbustamiseks võiks komisjon avaldada ja perioodiliselt ajakohastada direktiivi artikli 1 lõikes 1 mainitud orbteoste õigusi haldavate asutuste loendeid.

3.3   Sellised asutused peavad saama lähtuda sellest, et teiste liikmesriikide territooriumil teostatud hoolikate otsingute registreeritud tulemuste allikad on ametlikult usaldusväärseteks tunnistatud. Seepärast peaksid liikmesriigid pidama registrit oma riigi andmebaaside kohta, mis on saanud ametliku heakskiidu riigi territooriumil teostatud hoolikate otsingute tulemuste registreerimiseks, nagu nähakse ette direktiivi artikli 3 punktis 4.

3.4   Komitee märgib, et kavandatud direktiivi artiklis 11 sätestatakse võimalus lisada direktiivi reguleerimisalasse kaitstud materjali, eelkõige fonogramme ja üksikuid fotosid, mis praegu ei kuulu selle reguleerimisalasse. Läbivaatamisklauslist olenemata tuleb praegu alustada tööd nende kultuuriteoste peatse avaldamise nimel.

3.4.1   Traditsioonilisel muusikal ja suulisel pärimusel on Euroopa kultuuripärandis väga oluline koht ning kõikjal ELis on rikkalikult salvestatud arhiivimaterjali, mitte üksnes avalik-õiguslikes ringhäälinguorganisatsioonides, vaid ka teistes asutustes, mis on loetletud artikli 1 punktis 1. Kogu selle audio- ja audiovisuaalse materjali otsimisel, liigitamisel ja kasutamisel tuleb rakendada samu eeskirju, nagu teiste direktiivi artikli 1 lõikes 2 loetletud teoste suhtes.

3.4.2   Ka foto- ja kinematograafiline materjal on väga rikkalik teabeallikas teadmiste ammutamiseks Euroopa tsivilisatsiooni kohta ja selle mõistmiseks ning kui selliseid teoseid saab liigitada orbteoste hulka, tuleks teha kõik selleks, et tuua see materjal välja avalik-õiguslike asutuste peidetud arhiividest.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Europeana abil pääsevad inimesed ligi Euroopa muuseumide, raamatukogude, arhiivide ja audiovisuaalsete kogude digitaalsetele ressurssidele. Euroopa Komisjoni rahastatav projekt käivitati 2008. aastal, et teha Euroopa kultuuri- ja teaduspärand üldsusele kättesaadavaks. Vt www.europeana.eu.

1

(2)  KOM(2011) 287 lõplik, „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”.

2

(3)  Vt Euroopa 2020. aasta strateegia (KOM(2010) 2020 lõplik), iga-aastane majanduskasvu analüüs 2011 (KOM(2011) 11 lõplik), Euroopa digitaalne tegevuskava (KOM(2010) 245 lõplik), ühtse turu akt (KOM(2011) 206 lõplik) ja innovaatiline liit (KOM(2010) 546 lõplik).

3

(4)  EÜT C 116, 28.4.1999, lk 35; EÜT C 155, 29.5.2001, lk 80; EÜT C 221, 7.8.2001, lk 20; ELT C 32, 2.2.2004, lk 15; ELT C 108, 30.4.2004, lk 23; ELT C 324, 30.12.2006, lk 7; ELT C 256, 27.10.2007, lk 3; ELT C 182, 4.8.2009, lk 36; ELT C 218, 11.9.2009, lk 8; ELT C 228, 22.9.2009, lk 52; ELT C 306, 16.12.2009, lk 7; ELT C 18, 19.1.2011, lk 105; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58.

4

(5)  Orbteosed on teosed, nagu nt raamatud, ajalehe- või ajakirjaartiklid, mis on veel autoriõigusega kaitstud, ent mille autoriõiguse valdajat ei ole võimalik leida, et saada luba avaldamiseks. Orbteoste hulka kuuluvad ka kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed. Orbteoseid leidub Euroopa raamatukogude varamutes.

5

(6)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 58.

6

(7)  ELT C 324, 30.12.2006, lk 7; ELT C 182, 4.8.2009, lk 36; ELT C 228, 22.9.2009, lk 52; ELT C 18, 19.1.2011, lk 105; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58.

7

(8)  ARROW: Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works (juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja orbteoste registrid) on Euroopa riiklike raamatukogude, kirjastajate ja ühishaldajate organisatsioonide (mis esindavad ka kirjanikke peamiste Euroopa assotsiatsioonide ja riiklike organisatsioonide kaudu) konsortsiumi projekt, vt www.arrow-net.eu.

8

(9)  Vt pressiteade IP/11/630, Brüssel, 24.5.2011.

9

(10)  KOM(2011) 287 lõplik, „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”.

10

(11)  KOM(2011) 206 lõplik, „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”.

11

(12)  KOM(2011) 287 lõplik.

12

(13)  SEK(2011) 615 lõplik, „Impact assessment on the cross-border online access to orphan works” (Orbteostele piiriülese sidusjuurdepääsu mõjuhinnang).

13

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/69

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ”

KOM(2011) 315 lõplik – 2011/0150 (COD)

2011/C 376/13

Raportöör: Antonello PEZZINI

24. juunil 2011 otsustas nõukogu ja 23. juunil 2011 Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ”

KOM(2011) 315 lõplik – 2011/0150 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 121, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni algatust vaadata Euroopa standardimissüsteem üle nii, et säilitatakse paljud edukaks osutunud aspektid, parandatakse puudused ja püütakse leida õige tasakaal rahvusvahelise, Euroopa ja riikliku mõõtme vahel, tagades samal ajal ülemaailmsel tasandil kõrge kvaliteedi.

1.2   Komitee on veendunud vajaduses luua paindlik ja dünaamiline ühenduse õiguslik ja regulatiivne raamistik konkurentsivõimet, innovatsiooni ja majanduskasvu edendava Euroopa tehnilise standardimise lisaväärtuse optimeerimiseks.

1.3   Komitee rõhutab, kui oluline on Euroopa standardimine siseturu toimimise ja kindlustamise jaoks, eelkõige näiteks tervishoiu, julgeoleku, keskkonna- ja tarbijakaitse ning koostalitlusvõime valdkonnas, kus kasutatakse praegu üha enam info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT).

1.4   Komitee peab oluliseks kohandada teenindussektori ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga standardite väljatöötamise ajastust ja kestust, samuti laiendada vastavalt tegevusulatust, pöörates kõige selle juures erilist tähelepanu kvaliteedieesmärkidele, ohutusele ja koostatavate standardite mahule, kasutades internetis asuvaid konsulteerimisplatvorme ja võrgus tegutsevaid foorumeid.

1.5   Komitee leiab, et IKT valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste tööstusfoorumite ja/või -konsortsiumide vastu võetud spetsifikatsioone ei tohiks heaks kiita enne, kui neile on kinnituse andnud Euroopa standardiorganisatsioonid. Sellesse peaks kaasama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate ja töötajate esindajad, keskkonnakaitsjad ning keskseid sotsiaalseid huve esindavad organisatsioonid.

1.6   Komitee kiidab seda, et Euroopa ja liikmesriikide standardiorganisatsioonide ning muude standardimiskoostööga tegelevate organite ja huvitatud isikuid esindavate Euroopa organite rahastamissüsteeme lihtsustatakse asjakohase õigusliku alusega.

1.7   Komitee kutsub üles koostama ühist programmidokumenti, mis tagaks ühtsuse, kooskõla ja vastavuse turu edaspidiste eesmärkidega. Seda silmas pidades oleks hea, kui kõik iga-aastasest kavandamisest huvitatud pooled osaleksid Euroopa standardiorganisatsioonide, muude (IKT valdkonna) standardeid väljatöötavate asutuste, komisjoni pädevate talituste ja riikide standardiorganisatsioonide töökavade ettevalmistamises.

1.8   Lisaks rõhutab komitee, kui oluline on ajakohastatud tehniliste standardite kiire kehtestamine teenindussektoris, mis on 2020. aasta perspektiivis majanduse uuendusliku tugisambana pidevas arengus. Ühtlasi juhib komitee tähelepanu asjaolule, et arvesse tuleks võtta teenuste eripära ja et kaupade standardimise mudelit ei saa automaatselt üle võtta. Teenuste valdkonna standardite edasisel arendamisel tuleb arvestada turu ja ühiskonna vajadusi.

1.9   Komitee peab oluliseks tagada Euroopa standardimissüsteemi rahastamisele stabiilne mitmeaastane programmiraamistik ning tunneb muret, et komisjon teeb selle eesmärgi saavutamiseks ettenähtud assigneeringute eraldamise ettepaneku üksnes 2013. aasta eelarve jaoks.

1.10   Komitee kutsub üles suurendama koostoimet tehnilise standardimise ning ELi uurimis- ja innovatsiooniprogrammide vahel, et uusi tehnoloogiaid saaks kiiresti rakendada ja et Euroopa majandus saaks neist maailmaturul konkurentsieeliseid.

1.11   Komitee soovitab, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja intellektuaalomandi õigusi kaitsvad patendiametid suhtleksid omavahel tihedalt.

1.12   Komitee palub, et uues määruses nähtaks sõnaselgelt ette Euroopa positsiooni tugevdamine rahvusvahelises standardimises, sest see soodustaks kaubavahetust ja suurendaks Euroopa konkurentsivõimet.

2.   Sissejuhatus

2.1   Komitee on alati rõhutanud, kui oluline on tehniline standardimine selleks, et toetada

| — | Euroopa toodete ja teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

Euroopa toodete ja teenuste kvaliteeti;

| — | nende konkurentsivõimet sise- ja maailmaturul; |
| --- | --- |

—

nende konkurentsivõimet sise- ja maailmaturul;

| — | tarbijakaitset; |
| --- | --- |

—

tarbijakaitset;

| — | sotsiaal- ja keskkonnastandardite parandamist. |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnastandardite parandamist.

2.2   Komitee on alati toetanud „Euroopa standardite jõulisemat rakendamist poliitikas ja õigusloomes, et vastavalt ühiskonna ja ettevõtete vajadusele laiendada standardimist uutesse valdkondadesse, nagu teenused, info- ja sidetehnoloogia, transport, tarbija- ja keskkonnakaitse” (1).

2.3   Komitee on ka rõhutanud, et „Euroopa standardimine on oluline siseturu toimimise ja ühtlustamise seisukohalt, eelkõige tänu „uue lähenemise” direktiividele ...” (2).

2.4   Oma hiljutises arvamuses „Ühtse turu akt” rõhutas komitee, et „[s]tandardid on ühtse turu oluline alustala”. Samal ajal toonitas komitee, „kui oluline on tarbijate ja VKEde tihedam kaasamine, tagades samas pideval ja jätkusuutlikul viisil selliste kulutegurite kaotamise, mis piiravad nende osalemist kõnealuses protsessis. Standardeid ei tohiks dikteerida konkreetsed osalejad. ELi standarditel peab olema maailmakaubanduses palju suurem roll ning seda tuleks edendada edasistes kahe- ja mitmepoolsetes kaubandusläbirääkimistes” (3).

2.5   Tehnilisel standardimisel on siseturu toimimise ning kaupade ja teenuste rahvusvahelise konkurentsivõime seisukohast esmatähtis roll. Tegemist on strateegilise vahendiga, mis tagab toodete ja teenuste kvaliteedi, võrkude ja süsteemide koostalitlusvõime, heatasemelise tarbija- ja keskkonnakaitse ning innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse suurenemise.

2.6   Selleks, et ta saaks oma rolli tõhusalt täita, peavad muu hulgas olema täidetud järgmised tingimused.

| — | Euroopa tehnilise standardimisega peab olema võimalik kohe (komisjoni algatusel) reageerida seadusandja ja kiirelt muutuva tootmissektori vajadustele, sest toodete kasutusaeg ja arendustsüklid on järjest lühemad, mistõttu tuleb olla edaspidistele väljakutsetele vastamiseks üha kiirem ja paindlikum. |
| --- | --- |

—

Euroopa tehnilise standardimisega peab olema võimalik kohe (komisjoni algatusel) reageerida seadusandja ja kiirelt muutuva tootmissektori vajadustele, sest toodete kasutusaeg ja arendustsüklid on järjest lühemad, mistõttu tuleb olla edaspidistele väljakutsetele vastamiseks üha kiirem ja paindlikum.

| — | Tehnilised standardid peavad suutma käia kaasas kiire tehnoloogilise arenguga, sest muidu oleksid nad kasutud. Samuti peavad nad suutma hõlmata üha laiemaid valdkondi, eelkõige infotehnoloogia ja teenuste alal, ning tagama, et standardeid koostatakse piisavalt kiirelt, piisaval hulgal ja korraliku tasemega, kasutades selleks ka internetis asuvaid konsulteerimisplatvorme. |
| --- | --- |

—

Tehnilised standardid peavad suutma käia kaasas kiire tehnoloogilise arenguga, sest muidu oleksid nad kasutud. Samuti peavad nad suutma hõlmata üha laiemaid valdkondi, eelkõige infotehnoloogia ja teenuste alal, ning tagama, et standardeid koostatakse piisavalt kiirelt, piisaval hulgal ja korraliku tasemega, kasutades selleks ka internetis asuvaid konsulteerimisplatvorme.

| — | Standardite koostamisel ja rakendamisel tuleb suuta kohaneda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustega, mitte vastupidi, tagades, et nad on riikide delegatsioonidega võrreldes sama laialdaselt esindatud ja saavad standardimises aktiivselt osaleda, eelkõige ELi tasandil, sest tavaliselt on tehnilised standardid VKEde jaoks rasked ja keerulised. |
| --- | --- |

—

Standardite koostamisel ja rakendamisel tuleb suuta kohaneda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustega, mitte vastupidi, tagades, et nad on riikide delegatsioonidega võrreldes sama laialdaselt esindatud ja saavad standardimises aktiivselt osaleda, eelkõige ELi tasandil, sest tavaliselt on tehnilised standardid VKEde jaoks rasked ja keerulised.

| — | Tuleks tagada suurem ja laiem legitiimsus ja konsensus tänu vabatahtlikkusel põhinevale avatud ja läbipaistvale koostöömudelile, kus tööstus, VKEd, riigiasutused ja muud kodanikuühiskonna huvitatud pooled saaksid tegutseda koos ja võrdsete juurdepääsuvõimalustega. Standardid mõjutavad sageli inimeste ohutust ja heaolu, võrkude tõhusust, keskkonnaga seotud küsimusi ja muid avalikkuse jaoks olulisi valdkondi. Seetõttu peaks neil valdkondadel olema piisav esindatus ja mõju. |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada suurem ja laiem legitiimsus ja konsensus tänu vabatahtlikkusel põhinevale avatud ja läbipaistvale koostöömudelile, kus tööstus, VKEd, riigiasutused ja muud kodanikuühiskonna huvitatud pooled saaksid tegutseda koos ja võrdsete juurdepääsuvõimalustega. Standardid mõjutavad sageli inimeste ohutust ja heaolu, võrkude tõhusust, keskkonnaga seotud küsimusi ja muid avalikkuse jaoks olulisi valdkondi. Seetõttu peaks neil valdkondadel olema piisav esindatus ja mõju.

| — | Euroopa standardimissüsteem peab suutma tänu serditud Euroopa võrdlusstandarditele vastata vajadusele tagada täielik koostalitlusvõimening ühilduvus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste ja teenustega. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardimissüsteem peab suutma tänu serditud Euroopa võrdlusstandarditele vastata vajadusele tagada täielik koostalitlusvõimening ühilduvus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste ja teenustega.

| — | Euroopa standardimissüsteem peab saama lihtsustatud korras piisavat rahalist abi tagamaks, et kõik asjaomased ettevõtjad saaksid täiel määral osaleda standardite koostamises ja et standardimine lisataks Euroopa 2020. aasta strateegia osas edusammude tegemise toetamiseks automaatselt riiklikesse uurimis- ja innovatsiooniprogrammidesse. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardimissüsteem peab saama lihtsustatud korras piisavat rahalist abi tagamaks, et kõik asjaomased ettevõtjad saaksid täiel määral osaleda standardite koostamises ja et standardimine lisataks Euroopa 2020. aasta strateegia osas edusammude tegemise toetamiseks automaatselt riiklikesse uurimis- ja innovatsiooniprogrammidesse.

| — | Kui on tagatud piisav läbipaistvus, avatus ja kõikide huvitatud poolte tasakaalustatud osalus, tuleks rahvusvaheliselt tunnustatud IKT foorumitel ja konsortsiumides koostatud ning Euroopa standardiorganisatsioonides – Euroopa Standardikomitees (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitees (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudis (ETSI)
   (4)
  – kontrollitud standardid lisada võrdusraamistikku, et viidata neile riigihankemenetlusi käsitlevates ELi õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Kui on tagatud piisav läbipaistvus, avatus ja kõikide huvitatud poolte tasakaalustatud osalus, tuleks rahvusvaheliselt tunnustatud IKT foorumitel ja konsortsiumides koostatud ning Euroopa standardiorganisatsioonides – Euroopa Standardikomitees (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitees (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudis (ETSI)
   (4)
  – kontrollitud standardid lisada võrdusraamistikku, et viidata neile riigihankemenetlusi käsitlevates ELi õigusaktides.

| — | Tuleks asjakohaselt parandada teabevahetust kõigi Euroopa standardimisasutusteja -organisatsioonide vahel ning tagada kõigile huvitatud pooltelevõrdsed standarditele juurdepääsu võimalused. |
| --- | --- |

—

Tuleks asjakohaselt parandada teabevahetust kõigi Euroopa standardimisasutusteja -organisatsioonide vahel ning tagada kõigile huvitatud pooltelevõrdsed standarditele juurdepääsu võimalused.

2.7   Rahalisest toetusest rääkides tuleb meeles pidada, et reeglid, mille kohaselt EL Euroopa standardimise rahastamises osaleb, on sätestatud otsuses 1673/2006/EÜ, mille kohta komitee on esitanud juba oma arvamuse. Eesmärk on tagada, et Euroopa standardeid ja muid Euroopa standardimisdokumente koostatakse ja vaadatakse läbi nii, et nad toetaksid ELi eesmärke, õigusakte ja poliitikat. Samu sätteid tuleks kohaldada nendele asutustele, mida kõnealuse määruse järgi ei peeta Euroopa standardimisasutuseks, kuid millele on antud ülesanne teha ettevalmistusi Euroopa standardimise toetamiseks.

2.8   Kuna Euroopa standardimine puudutab ELi poliitikavaldkondi ja õigusakte väga laiaulatuslikult ja standardimistegevused on väga erinevad, tuleks ette näha erinevad rahastamise menetlused.

3.   Komisjoni ettepanekud

3.1   Ettepanekus esitatud nõuded võib kokku võtta järgmiselt:

| — | Selleks, et märkimisväärselt toetada ühtset kaupade ja teenuste turgu ning aidata vältida kaubandustõkete teket ELis, ei peaks Euroopa standardiorganisatsioonid võtma vastu Euroopa standardeid mitte ainult toodete, vaid ka teenuste kohta ning EL peaks nende tegevust jätkuvalt kaasrahastama. Euroopa standardeid tuleks koostada kiiremini ning seejuures tuleks pidada sammu üha kiireneva toote- ja teenuste arendusega. |
| --- | --- |

—

Selleks, et märkimisväärselt toetada ühtset kaupade ja teenuste turgu ning aidata vältida kaubandustõkete teket ELis, ei peaks Euroopa standardiorganisatsioonid võtma vastu Euroopa standardeid mitte ainult toodete, vaid ka teenuste kohta ning EL peaks nende tegevust jätkuvalt kaasrahastama. Euroopa standardeid tuleks koostada kiiremini ning seejuures tuleks pidada sammu üha kiireneva toote- ja teenuste arendusega.

| — | Kuna standard valmib selle koostajate konsensuse tulemusena, siis tuleks standardimise tulemusele kaalukuse tagamiseks kaasata kodanikuühiskonna kõik huvitatud rühmad: sotsiaalpartnerid, VKEd, tarbijad ja keskkonnakaitsjad. |
| --- | --- |

—

Kuna standard valmib selle koostajate konsensuse tulemusena, siis tuleks standardimise tulemusele kaalukuse tagamiseks kaasata kodanikuühiskonna kõik huvitatud rühmad: sotsiaalpartnerid, VKEd, tarbijad ja keskkonnakaitsjad.

| — | Et tagada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste ja rakenduste koostoime, peaks IKT standardeid olema võimalik ametlikult tunnustada, isegi kui need on koostatud väljaspool Euroopa standardiorganisatsioone ning erialaseid foorumeid ja konsortsiume. |
| --- | --- |

—

Et tagada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste ja rakenduste koostoime, peaks IKT standardeid olema võimalik ametlikult tunnustada, isegi kui need on koostatud väljaspool Euroopa standardiorganisatsioone ning erialaseid foorumeid ja konsortsiume.

3.2   Selleks kavandatakse ettepanekus lisaks direktiivide 89/686/EMÜ, 93/15/EMÜ, 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ muutmisele eelkõige direktiivide ja otsuste läbivaatamist ja koondamist.

3.3   Kavandatud uue õigusakti (milleks on ühtlase rakendamise tagamiseks valitud määrus) eesmärgid on järgmised:

| — | parandada läbipaistvust ja koostööd riikide standardiorganisatsioonide, Euroopa standardiorganisatsioonide ning komisjoni vahel; |
| --- | --- |

—

parandada läbipaistvust ja koostööd riikide standardiorganisatsioonide, Euroopa standardiorganisatsioonide ning komisjoni vahel;

| — | tunnustada ka teiste organite koostatud IKT standardite (riistvara, tarkvara ja IT-teenused) kasutamist, kui see on WTO tehniliste kaubandustõkete alaste põhimõtetega kooskõlas, ning vajadust Euroopa koosvõime järele; |
| --- | --- |

—

tunnustada ka teiste organite koostatud IKT standardite (riistvara, tarkvara ja IT-teenused) kasutamist, kui see on WTO tehniliste kaubandustõkete alaste põhimõtetega kooskõlas, ning vajadust Euroopa koosvõime järele;

| — | töötada igal aastal välja ELi standardimise prioriteedid ja komisjoni volitused; |
| --- | --- |

—

töötada igal aastal välja ELi standardimise prioriteedid ja komisjoni volitused;

| — | suurendada ELi rahalise toetuse abil VKEde, tarbijate, keskkonnakaitsjate ja sotsiaalsete huvide esindajate esindatust, sh toetavas ja ettevalmistavas tegevuses; |
| --- | --- |

—

suurendada ELi rahalise toetuse abil VKEde, tarbijate, keskkonnakaitsjate ja sotsiaalsete huvide esindajate esindatust, sh toetavas ja ettevalmistavas tegevuses;

| — | võtta meetmeid komisjoni nõutava Euroopa tehniliste standardite väljatöötamise kiirendamiseks ning rahaliselt toetada Euroopa standardiorganisatsioonide aktiivseid konsensuse saavutamise püüdlusi; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid komisjoni nõutava Euroopa tehniliste standardite väljatöötamise kiirendamiseks ning rahaliselt toetada Euroopa standardiorganisatsioonide aktiivseid konsensuse saavutamise püüdlusi;

| — | luua stiimuleid, mis hõlmavad mh Euroopa tehniliste standardite edendamist rahvusvahelisel tasandil ning tehnilise abi programme ja koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

luua stiimuleid, mis hõlmavad mh Euroopa tehniliste standardite edendamist rahvusvahelisel tasandil ning tehnilise abi programme ja koostööd kolmandate riikidega;

| — | edendada Euroopa ja rahvusvahelist standardimist, mis hõlmab ka ettevõtetele abi pakkumist standardite tõlkimisel ELi ametlikesse keeltesse, sest see tagab suurema ühtsuse ja parandab nende kättesaadavust; |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa ja rahvusvahelist standardimist, mis hõlmab ka ettevõtetele abi pakkumist standardite tõlkimisel ELi ametlikesse keeltesse, sest see tagab suurema ühtsuse ja parandab nende kättesaadavust;

| — | tõhustada komisjoni antud volituste alusel teenuste standardimist, et edendada siseturu konkurentsivõimet ning vältida paljude riiklike standardite koostamist; |
| --- | --- |

—

tõhustada komisjoni antud volituste alusel teenuste standardimist, et edendada siseturu konkurentsivõimet ning vältida paljude riiklike standardite koostamist;

| — | vähendada halduskoormust, kohaldades kindlaksmääratud hinda ja jättes kontrollimata kulude tegeliku suuruse; |
| --- | --- |

—

vähendada halduskoormust, kohaldades kindlaksmääratud hinda ja jättes kontrollimata kulude tegeliku suuruse;

| — | võtta tulemuste mõõtmiseks kasutusele tulemuste näitajatel ja eesmärkidel põhinev süsteem, mille eesmärk on paranda tõhusust, samuti tulemusi ning nende saavutamise kiirust ja protsessi; |
| --- | --- |

—

võtta tulemuste mõõtmiseks kasutusele tulemuste näitajatel ja eesmärkidel põhinev süsteem, mille eesmärk on paranda tõhusust, samuti tulemusi ning nende saavutamise kiirust ja protsessi;

| — | teha Euroopa standardiorganisatsioonidele ülesandeks koostada igal aastal komisjonile aruanne, milles käsitletakse eelkõige standardite koostamise majanduslikke aspekte, läbipaistvust, kiirust, lihtsustamist, kaasamisvõimet ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

teha Euroopa standardiorganisatsioonidele ülesandeks koostada igal aastal komisjonile aruanne, milles käsitletakse eelkõige standardite koostamise majanduslikke aspekte, läbipaistvust, kiirust, lihtsustamist, kaasamisvõimet ja kvaliteeti.

4.   Üldised märkused

4.1   Komitee toetab komisjoni ettepaneku eesmärke, kuna kiire, tõhus ja sidusrühmade kaasamisel toimuv Euroopa standardimine ei ole mitte ainult Euroopa integratsiooni ja selle teostamisele suunatud ELi 2020. aasta strateegia keskmeks oleva ühtse turu struktuuri tugisammas, vaid samuti ja eelkõige osa Euroopa majanduse konkurentsivõime vundamendist ja innovatsiooni soodustav vahend.

4.2   Komitee arvates tuleb julgustada standardiorganisatsioone pöörama oma tööprogrammides tähelepanu intellektuaalomandi õiguste alastele poliitikameetmetele, seades senisest tähtsamale kohale innovatsiooni ja patendiametitega, sh Münchenis asuva Euroopa Patendiametiga, peetavate sidemete tihendamise edendamise, et arvestada intellektuaalomandiga seotud küsimusi kohe alates nende tekkimise hetkest, tagades patentide ja standardite endi senisest parema kvaliteedi.

4.3   Seetõttu kiidab komitee heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi Euroopa standardimissüsteem, et säilitada selle arvukad edukaks osutunud elemendid, kõrvaldada puudused ning üritada tasakaalustada Euroopa ja riikliku mõõdet ning vastata ettevõtjate, tarbijate, sotsiaalpartnerite ja kogu Euroopa ühiskonna uutele vajadustele ja ootustele.

4.4   Komitee peab esmatähtsaks kohandada standardite koostamise graafikuid ja tähtaegu ning laiendada tegevust teenuste ja IKT valdkondadele tingimusel, et selliste meetmete abil tagatakse standardite kvaliteedieesmärgid ning et laiendamisega väljaspool Euroopa standardiorganisatsioone standardite koostamisega tegelevatele struktuuridele kaasneksid samad tagatised läbipaistvuse ja kaasamise osas, mis kehtivad Euroopa standardiorganisatsioonide suhtes.

4.4.1   Selleks peab komitee vältimatuks, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon kontrolliksid ja tagaksid eelnevalt, et rahvusvaheliste foorumite ja/või tööstuskonsortsiumide heakskiidetud spetsifikaadid, mida kavatsetakse kasutada viitedokumentidena hankemenetlustes, oleksid koostatud erapooletult, tasakaalustatult ja läbipaistvalt ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, tarbijate, keskkonnaorganisatsioonide, töötajate ja olulisi sotsiaalseid huve esindavate organisatsioonide asjakohasel kaasamisel.

4.4.2   Komitee soovitab tagada, et selline vajalik ulatuslikum kaasamine ei tooks endaga kaasa standardite konsensusliku koostamise menetluste keerumaks ja pikemaks muutumist. Protsesse ja menetlusi tuleks hoopis märkimisväärselt kiirendada, kasutades selleks interneti konsulteerimis- ja koostamisplatvorme ning internetipõhist teabevahetust (5).

4.5   Lisaks palub komitee, et määrusega nähtaks ette mitmeaastaste perspektiivkavade koostamine Euroopa standardimise kohta, et pakkuda ülemaailmsetele poliitilistele väljakutsetele senisest tõhusamaid ja kooskõlastatumaid lahendusi, mida on vaja kliimamuutuste, arukate võrkude arendamise, taastuvate energiaallikate ja nende võrguga ühendamisega seonduvate küsimuste lahendamiseks ning kiireloomulistele keskkonna- ja sotsiaalsetele probleemidele lahenduse leidmiseks.

4.6   Selleks, et edendada ja soodustada kõigi huvitatud isikute tulemusrikast osalemist standardimisprotsessis nii Euroopa kui ka riikide tasandil, tuleks komitee arvates soodustada koolitusprogrammide edendamist ja võtta vajalikud meetmed, et võimaldada ebasoodsas olukorras olevatel riikide standardiorganisatsioonidel, kellel praegu puuduvad tehniliste komiteede sekretariaadid, edendada standardimisprotsessis senisest aktiivsemat osa.

4.7   Iga-aastaste tööprogrammide väljatöötamine Euroopa standardiorganisatsioonide, teiste IKT sektoris tehnilisi spetsifikatsioone arendavate struktuuride, komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide standardiorganisatsioonide poolt võib olla tõhus meede, et tagada kvaliteetsete standardite koostamise sobiv ajastus, kiirus ja maht, mis eeldab aga sidususe ja kooskõlastamise raamistiku olemasolu ning kõigi huvitatud isikute tõhusat kaasamist iga-aastaste programmide koostamisse.

4.8   Komitee kiidab seda, et Euroopa ja liikmesriikide standardiorganisatsioonide ning muude standardimiskoostööga tegelevate organite ja III lisas toodud huvitatud isikuid esindavate Euroopa organite rahastamissüsteeme lihtsustatakse asjakohase õigusliku alusega.

4.8.1   Komitee väljendab muret selle pärast, et komisjon tegi ettepaneku sellisteks meetmeteks mõeldud eelarvetest toetuse eraldamiseks üksnes 2013. aasta jaoks, ning peab oluliseks tagada rahastamise mitmeaastase kavandamise stabiilne raamistik, mis hakkaks kehtima nii pea kui võimalik.

4.9   Ühtlustatud ja toodete ELi õigusaktides sätestatud põhinõuetele vastavust tagavate Euroopa standardite koostamise osas „ei saa ettevõtjad harmoneeritud standardite puudumise tõttu kasutada asjaomast standardit nõuetele vastavuse kinnitamiseks ning peavad tõendama vastavust olulistele nõuetele kehtivates ELi õigusnormides sätestatud vastavushindamismooduli kohaselt. Mõlemal juhul peavad ettevõtjad kandma kulud, mis tekivad siseturu killustumise või vastavushindamismenetluste tõttu” (6).

4.9.1   Selles osas tuleks komitee arvates senisest rohkem soodustada standardite koostamist ja kasutamist vabatahtlikkuse alusel, et tagada toodete ohutuse kõrgeim tase.

4.10   Komitee leiab, et kavandatud määruses peaksid sisalduma sätted, millega soodustada Euroopa standardimissüsteemis vastuvõetud tehniliste standardite ülekandmist rahvusvahelisele tasandile ning tugevdada riikide standardiorganisatsioonide ja Euroopa standardiorganisatsioonide rolli rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides. Selle võib saavutada rahvusvahelise konkurentsivõime ja innovatsiooni suurendamisele suunatud kooskõlastatud Euroopa tasandi algatuste abil.

5.   Konkreetsed märkused

5.1   Komitee arvates oleks parem nimetada I lisas ka liikmesriikide tunnustatud standardiorganisatsioonid.

5.2   „Tehnilised spetsifikatsioonid” tuleks lahus hoida formaalsetest standarditest: komitee teeb ettepanku täiendada 19. põhjendust, et see sisaldaks fraasi „asjakohaseid standardeid ja tehnilisi spetsifikatsioone” ning muuta 20. ja 22. põhjenduses mõiste „standardid” mõisteks „tehnilised standardid”.

5.3   Artiklis 2 tuleks teha täpsustus – „standardimisega tegeleva tunnustatud organisatsiooni heakskiidetud tehniline spetsifikatsioon [...] kasutuseks” – ning lisada artiklisse uus lõige 9: „9. „riiklik standardiorganisatsioon” – I lisas nimetatud organisatsioon”.

5.4   Seoses artikliga 3 leiab komitee, et liikmesriikide standardiorganisatsioonid peaksid saama esitada vastuväiteid, kuigi nad ei saa olla vastu Euroopa organisatsioonide tööprogrammidele. Seetõttu teeb komitee ettepaneku muuta lõiget 5 järgmiselt: „Riikide standardiorganisatsioonid ei esita vastuväiteid sellele, et nende töökavasse standardimiseks võetud teemat käsitletakse Euroopa tasandil kooskõlas Euroopa standardiorganisatsioonide sätestatud normidega, ega võta ühtegi meedet, mis võiks mõjutada asjaomast otsust.”

5.4.1   Lisaks teeb komitee ettepaneku lisada uus lõige 6 järgmise sõnastusega: „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 7 viidatud Euroopa standardi ettevalmistamise ajal ei tee nende standardiorganisatsioon midagi, mis võiks mõjutada kavatsetud ühtlustamist, eelkõige et nad ei avalda kõnealuses valdkonnas uut või muudetud siseriiklikku standardit, mis ei ole täielikult kooskõlas kehtiva Euroopa standardiga.”

5.5   Komitee teeb ettepaneku lisada artiklisse 7 pärast lõiget 3 järgmise sõnastusega uus punkt 3.1: „3.1 Ühtlustatud standardi taotluse puhul tuleb taotlus ametlikult vormistada komisjoni ja asjaomase Euroopa standardiorganisatsiooni vahelise kokkuleppega.”.

5.5.1   Komitee on seisukohal, et kui Euroopa standardiorganisatsioonid peavad komisjoni taotlusele vastama ühe kuu jooksul, võib see piirata konsulteerimist sidusrühmadega. Komitee soovitab kolmekuulist vastamisaega.

5.6   Komitee teeb ettepaneku muuta artikli 9 alapealkirja järgmiselt: „Tehniliste spetsifikatsioonide tunnustamine IKT valdkonnas riigihankemenetluste puhul” ning täiendada artikli algust järgmiselt: „Direktiivis 2004/18/EÜ osutatud riigiasutuse taotlusel või omal algatusel võib komisjoninfo- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas [...]”.

5.7   Komitee teeb ettepaneku lisada artiklisse 16 järgmine uus punkt a1):

| „a1) | ajakohastada I lisas nimetatud liikmesriikide standardiorganisatsioonide loetelu liikmesriikide poolt artikli 21 kohaselt esitatud teabe alusel;” |
| --- | --- |

„a1)

ajakohastada I lisas nimetatud liikmesriikide standardiorganisatsioonide loetelu liikmesriikide poolt artikli 21 kohaselt esitatud teabe alusel;”

ning muuta punkti b teksti järgmiselt:

| „b) | kohandada seoses riigihankemenetlustega IKT valdkonna tehniliste spetsifikatsioonide tunnustamise kriteeriume vastavalt tehnika arengule;” |
| --- | --- |

„b)

kohandada seoses riigihankemenetlustega IKT valdkonna tehniliste spetsifikatsioonide tunnustamise kriteeriume vastavalt tehnika arengule;”

5.8   Komitee teeb ettepaneku lisada artikli 17 lõikesse 2 järgmine tekst:

„Artiklis 16 osutatud volitused antakse komisjonile kindlaksmääramata ajaks alates 1. jaanuarist 2013. Komisjon koostab aruande volituste delegeerimisega seoses tehtust ja esitab aruande koos artikli 19 lõikes 3 viidatud aruandega.”

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 110, 9. mai 2006, lk 14.

1

(2)  Vt allmärkus 1.

2

(3)  ELT C 132, 3. mai 2011, lk. 47.

3

(4)  Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut on sõltumatu mittetulunduslik ELi standardiorganisatsioon telekommunikatsiooni valdkonnas.

4

(5)  Näiteks Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO) ja Rahvusvahelises Elektrotehnikakomisjonis (IEC) avaldatakse tehnilised spetsifikaadid juhul, kui ei ole jõutud rahvusvahelise standardi jaoks nõutava konsensuseni.

5

(6)  KOM(2011) 315 lõplik, Seletuskiri, punkt 1 ning 18. ja 36. põhjendus.

6

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/74 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/74

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis: Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks”

KOM(2010) 573 lõplik

2011/C 376/14

Raportöör: Gabriele BISCHOFF

Kaasraportöör: Cristian PÎRVULESCU

19. oktoobril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis: Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks”

KOM(2010) 573 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 158, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.1 | arvab, et Euroopa Komisjon peaks tugevdama põhiõiguste kultuuri Euroopa Liidu tasandil, eelkõige teostades järelevalvet, tagamaks, et õigusaktide ettepanekud, kogu õigusloomeprotsess ja vastuvõetavad õigusaktid on põhiõiguste hartaga kooskõlas ja põhiõigusi järgitakse liikmesriikides. Arvestades, et toimunud on harta tõsiseid rikkumisi, on hädavajalik luua järelevalve- ja kiire reageerimise strateegia; |
| --- | --- |

1.1

arvab, et Euroopa Komisjon peaks tugevdama põhiõiguste kultuuri Euroopa Liidu tasandil, eelkõige teostades järelevalvet, tagamaks, et õigusaktide ettepanekud, kogu õigusloomeprotsess ja vastuvõetavad õigusaktid on põhiõiguste hartaga kooskõlas ja põhiõigusi järgitakse liikmesriikides. Arvestades, et toimunud on harta tõsiseid rikkumisi, on hädavajalik luua järelevalve- ja kiire reageerimise strateegia;

| 1.2 | rõhutab õiguslikult siduvat kohustust edendada põhiõigusi, mis peab muutuma rakendusstrateegia üheks kõige olulisematest elementidest, sealhulgas uute sihipäraste algatuste kaudu. Komitee rõhutab, et põhiõigused – meie ühiskondade nurgakivi ja ELile iseloomulik tunnusjoon – on dünaamilise iseloomuga (1); |
| --- | --- |

1.2

rõhutab õiguslikult siduvat kohustust edendada põhiõigusi, mis peab muutuma rakendusstrateegia üheks kõige olulisematest elementidest, sealhulgas uute sihipäraste algatuste kaudu. Komitee rõhutab, et põhiõigused – meie ühiskondade nurgakivi ja ELile iseloomulik tunnusjoon – on dünaamilise iseloomuga (1);

| 1.3 | leiab, et sotsiaalseid põhiõigusi ei saa lahutada kodaniku- ja poliitilistest õigustest, mistõttu väärivad need erilist strateegilist tähelepanu. Komitee on seisukohal, et asjaomaste eeskirjade sätted on juba praegu siduvad ning neid on tarvis toetada; |
| --- | --- |

1.3

leiab, et sotsiaalseid põhiõigusi ei saa lahutada kodaniku- ja poliitilistest õigustest, mistõttu väärivad need erilist strateegilist tähelepanu. Komitee on seisukohal, et asjaomaste eeskirjade sätted on juba praegu siduvad ning neid on tarvis toetada;

| 1.4 | toob esile vajaduse tagada võrdsus eelkõige meeste ja naiste vahel ning eraldi tegeleda kõigi haavatavate elanikerühmadega; |
| --- | --- |

1.4

toob esile vajaduse tagada võrdsus eelkõige meeste ja naiste vahel ning eraldi tegeleda kõigi haavatavate elanikerühmadega;

| 1.5 | toonitab, et harta kohustused kehtivad kõigile ELi tasandi institutsioonidele, ametitele ja asutustele; |
| --- | --- |

1.5

toonitab, et harta kohustused kehtivad kõigile ELi tasandi institutsioonidele, ametitele ja asutustele;

| 1.6 | kutsub liikmesriike üles arendama põhiõiguste kaitsmise ja edendamise kultuuri kõigil valitsemistasanditel ja igas poliitika- ja õigusloomevaldkonnas ning analüüsima ja kindlaks tegema, milline on ülevõtmise protsessis konkreetne mõju põhiõigustele; |
| --- | --- |

1.6

kutsub liikmesriike üles arendama põhiõiguste kaitsmise ja edendamise kultuuri kõigil valitsemistasanditel ja igas poliitika- ja õigusloomevaldkonnas ning analüüsima ja kindlaks tegema, milline on ülevõtmise protsessis konkreetne mõju põhiõigustele;

| 1.7 | väljendab suurt muret teatud poliitiliste hoiakute leviku üle: need võivad viia ja mõnel juhul selgelt viivadki tagasilöökideni põhiõiguste edendamisel ja kaitsmisel; |
| --- | --- |

1.7

väljendab suurt muret teatud poliitiliste hoiakute leviku üle: need võivad viia ja mõnel juhul selgelt viivadki tagasilöökideni põhiõiguste edendamisel ja kaitsmisel;

| 1.8 | innustab tungivalt komisjoni tegutsema tõhusalt oma rollis aluslepingute kaitsjana ning kasutama rikkumismenetlusi poliitilisi kaalutlusi arvesse võtmata; |
| --- | --- |

1.8

innustab tungivalt komisjoni tegutsema tõhusalt oma rollis aluslepingute kaitsjana ning kasutama rikkumismenetlusi poliitilisi kaalutlusi arvesse võtmata;

| 1.9 | soovitab rakendada uusi meetmeid ja edendamistegevust, et tõhustada põhiõiguste rakendusstrateegiat; |
| --- | --- |

1.9

soovitab rakendada uusi meetmeid ja edendamistegevust, et tõhustada põhiõiguste rakendusstrateegiat;

| 1.10 | kutsub üles kõiki põhiõiguste jõustamisega seotud ELi institutsioone, ameteid ja asutusi, samuti liikmesriike ja eelkõige Euroopa Komisjoni toetama jõuliselt kodanikuühiskonna kaasamist. |
| --- | --- |

1.10

kutsub üles kõiki põhiõiguste jõustamisega seotud ELi institutsioone, ameteid ja asutusi, samuti liikmesriike ja eelkõige Euroopa Komisjoni toetama jõuliselt kodanikuühiskonna kaasamist.

2.   Sissejuhatus ja taust

2.1   Komisjoni teatise eesmärk on esitada komisjoni strateegia harta kohaldamiseks uues, Lissaboni lepinguga jõustunud õiguslikus keskkonnas. Komisjoni järgitava poliitika eesmärk on muuta hartas sisalduvad põhiõigused ELis nii toimivaks kui võimalik.

2.2   Teatise esimeses osas keskendutakse sellele, et Euroopa Liit püüab selles valdkonnas tegutseda laitmatult ja olla eeskujuks ning et EL peab oma poliitika kujundamisel ja liikmesriigid selle elluviimisel juhinduma hartast igas etapis.

2.2.1   Esiteks peab komisjon tugevdama põhiõiguste kultuuri komisjonis endas, eelkõige teostades järelevalvet, tagamaks, et õigusaktide ettepanekud ja vastuvõetavad õigusaktid oleksid põhiõiguste hartaga kooskõlas. Teiseks peab komisjon tagama, et õigusloomeprotsessi igas õigusaktis järgitakse harta sätteid. See tähendab, et iga muudatus, mida teeb mõni kaasseadusandja, ja samuti institutsioonidevaheline dialoog peavad olema hartaga kooskõlas.

2.2.2   Lisaks tuleb tagada, et liikmesriigid järgivad hartat ELi õiguse kohaldamisel.

2.3   Teatise teises osas arutatakse vajadust parandada kodanike teavitamist. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad teavitamise meetmed olema sihipärased ja kohandatud vastavalt konkreetsele olukorrale.

2.4   Komisjoni teatise kolmas osa on pühendatud harta kohaldamise aastaaruandele, millest esimese on komisjon äsja vastu võtnud (2). Aruandel on kaks eesmärki: esiteks teha läbipaistvalt, järjepidevalt ja ühtselt kokkuvõte saavutatud edasiminekust ning teiseks võimaldada igal aastal vahetada Euroopa Parlamendi ja nõukoguga seisukohti.

3.   Üldised märkused

3.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on põhiõigused äärmiselt olulised. Komitee väljendab heameelt, et komisjon on avaldanud teatise „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks”. Komitee arvab, et selline käsitlus on kõigi ELi elanike jaoks oluline panus ELi kodakondsuse kontseptsiooni.

3.1.1   Uues strateegias esitatud põhimõtted on väga tähtsad ning komitee juhib erilist tähelepanu põhiõiguste rakendamise, universaalsuse ja jagamatuse põhimõtetele, samuti põhiõiguste nähtavusele ja õiguskindlusele. Ent komitee arvates on siiski mitu olulist aspekti kõrvale jäetud või ei ole neid piisavalt põhjalikult arutatud, mistõttu tuleks nende aspektide käsitlust parandada.

3.1.2   Seejuures tasub välja tuua mõned teisedki põhimõtted. Nagu varasemates arvamustes öeldud, soovib komitee „tagada üldise sidususe ja põhiõiguste kaitse, samuti võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise, ükskõik, milline on sisserännanud töötajate kutsealane seisund” (3). Lisaks ei tohi ELi õigusaktidega näha ette meetmeid, mis vähendaksid määra, milleni neid põhimõtteid on juba rakendatud (4). Kasutada tuleks kõiki võimalikke meetmeid, et veenda Poola, Ühendkuningriigi ja Tšehhi Vabariigi valitsusi loobuma mitteosalemise klauslitest ja osalema harta üldises kohaldamises.

3.1.3   Komitee väljendab heameelt selle üle, et strateegia sisaldab palju täiendavaid elemente, mis puudutavad õigusakte. Eelkõige toetab komitee ELi rolli eeskuju näitajana põhiõiguste valdkonnas, seejuures ka välis- ja eriti kaubanduspoliitikas. Üldiselt ei peaks EL olema mitte ainult eeskuju, vaid ka demokraatia ja inimõiguste – kodaniku-, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste – aktiivne edendaja ning kasutama sel eesmärgil oma rahvusvahelist mõjujõudu.

3.1.4   Komitee tunnustab komisjoni ja teisi ELi institutsioone, et nad on ette võtnud oma õigusloome- ja töömenetluste põhjaliku läbivaatamise, eelkõige mõjuhinnangute ja asjaomaste asutuste puhul, et tagada tulemuste kooskõla harta põhimõtete ja konkreetsete sätetega. Ent kui tahame tagada põhiõiguste tõhusa kaitse ja edendamise, on äärmiselt oluline keskenduda ka rakendamisele ja proaktiivsele suhtumisele liikmesriikides endis. Mis puudutab horisontaalset sotsiaalklauslit (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9) ja sotsiaalseid põhiõigusi, siis vastavat mõjuhinnangut on üksikasjalikumalt lahatud ühes komitee arvamuses (5).

3.2   Uued ohud: kriisid ja turvaaugud

3.2.1   Komisjoni strateegia ei tegele põhiõiguste rakendamist ähvardavate mitmete uute märkimisväärsete ohtudega. Seega tuleb strateegias nende ohtude arengut arvesse võtta ning töötada välja lahendus, kuidas neile sidusalt ja terviklikult vastata.

3.2.2   Selles osas on komitee juba rõhutanud järgmist: „Finants- ja majanduskriisi ajal on oluline tugevdada liikmesriikide, majandussubjektide ja kodanike vahelist solidaarsust ning austada kodanike väärikust ja õigusi.” (6)„Lisaks on komiteel praegusel kriisiperioodil kahtlusi liikmesriikide ja ELi eelarvevahendite ja selle osas, kui palju vahendeid on nad valmis riigi ja Euroopa tasandil eraldama inimõiguste [...] tõhusaks kaitseks.” (7)

3.2.3   Oma hiljutises arvamuses käsitles komitee ELi terrorismivastast poliitikat – poliitikavaldkonda, kus on kaalul paljud põhiõigused (inimväärikus, kaitse piinamise eest, andmekaitse, tagasi- ja väljasaatmise lubamatus). Komitee tõi arvamuses välja praktilised probleemid põhiõiguste põhimõtte integreerimisel poliitika kujundamise ja kavandamise protsessi. Komiteel on hea meel selle üle, et selles väga tundlikus valdkonnas on põhiõiguste austamine muudetud horisontaalseks prioriteediks. Ent paralleelselt komisjoni pühendumisega põhiõigustest kinnipidamisele peaks kaasnema samasugune pühendumine ka riikide valitsuste poolt eelkõige ELi õiguse kohaldamisel. Lisaks ei tohiks põhiõiguste kaitse piirduda vahendite kavandamise ja väljatöötamisega, vaid peaks hõlmama ka nende rakendamist (8).

3.3   Uus oluline mõõde: õiguslikult siduv kohustus põhiõigusi edendada

3.3.1   Komisjon peab nüüd leidma viisi, kuidas kõige paremini mitte ainult kaitsta põhiõigusi oma tegevuse raames, vaid ka viisi, kuidas kõige paremini edendada põhiõigusi uute sihipäraste algatuste kaudu.

3.3.2   Harta artikli 51 lõikes 1 sätestatakse ka kohustus edendada põhiõiguste kohaldamist. See küsimus on komitee jaoks äärmiselt tähtis. Komitee märgib, et kuigi komisjon viitab mõnes aspektis põhiõiguste edendamisele, ei rõhuta ta selle kohustuse strateegilist tähtsust. Strateegias tuleks sellele aspektile vähemalt sama palju strateegilist tähelepanu pöörata kui põhiõiguste austamise kohustusele.

3.4   Sotsiaalseid põhiõigusi ei saa lahutada kodaniku- ja poliitilistest õigustest, mistõttu väärivad need erilist strateegilist tähelepanu.

3.4.1   Komitee tuletab meelde teatises endas ja komitee mitmes arvamuses (9) väljendatud põhiõiguste jagamatu olemuse olulisust ning leiab seejuures, et sotsiaalsete põhiõiguste küsimuses puudub strateegiline käsitlus.

3.4.2   Arvestades sotsiaalsete põhiõiguste märkimisväärset tähtsust (10) ja selle teema arengu pikka ajalugu ELis, peab komitee seda vastuvõetamatuks. Õiguslikult siduva harta ajaloos – mis sai alguse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartast (1989) ning millesse lisati Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus (11) – oli oma roll ka Euroopa sotsiaalhartal, mis lisati Amsterdami lepinguga ELi esmasesse õigusesse (12). See näitab, et sotsiaalsed põhiõigused eelkõige oma kõige uuenduslikumas vormis harta jaotise „Solidaarsus” all (solidaarsust tunnustatakse ELi ühe väärtusena) nõuavad erilist strateegilist tähelepanu.

3.4.3   Komitee on juba rõhutanud avalike teenuste erilist rolli põhiõiguste rakendamise tagamisel (13). Lisaks toob komitee esile hartas esitatud nn kolmanda põlvkonna õiguste ja põhimõtete, eelkõige keskkonna- ja tarbijakaitse olulisuse. Neid õigusi ja põhimõtteid tuleks järjepidevalt järgida ja edendada, ka välis- ja kaubanduspoliitika kujundamisel ja rakendamisel.

3.4.4   Komitee arvates tuleb eelkõige esmase õigusega tagada põhimõte, et sotsiaalsetel põhiõigustel on sama väärtus kui majanduslikel vabadustel. Komitee tuletab meelde, et juba ELi toimimise lepingu preambuli 3. põhjenduses ning veelgi konkreetsemalt artiklis 151 on määratletud eesmärk parandada elamis- ja töötingimusi selliselt, „et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega”. Komitee nõuab tungivalt, et aluslepingutesse lisataks sotsiaalarengu protokoll, mille kaudu kinnistada sotsiaalsete põhiõiguste ja majanduslike vabaduste võrdsuse põhimõte ning teha nii selgeks, et ei majanduslikel vabadustel ega konkurentsieeskirjadel ei tohiks olla eelisõigus sotsiaalsete põhiõiguste ees, ning et selgelt määratleda, milline tähendus on ELi sotsiaalarengu saavutamise eesmärgil (14).

3.5   Tagada tuleb võrdsus eelkõige meeste ja naiste vahel ning eraldi tegeleda kõigi haavatavate elanikerühmadega.

3.5.1   Peale selle, et kõigi (sotsiaalsete) põhiõigustega tuleb tegeleda eraldi, on samamoodi vajalik analüüsida nende kohaldamist ja edendamist mittediskrimineerimise ja võrdsuse aspektist ning see ka tagada. See on eriti oluline meeste ja naiste võrdõiguslikkuse puhul, mida juba tunnustatakse ELi eesmärkides ja harta artiklis 23. Lisaks tuleks sooline võrdõiguslikkus integreerida kõigisse tegevustesse.

3.5.2   Põhiõiguste kaitse raames tuleks eraldi tegeleda haavatavate elanikerühmadega. Komitee juhib tähelepanu oma kõige hiljutisemale selleteemalisele arvamusele (15) ning rõhutab vajadust kaitsta töötajate õigusi ja sotsiaalõigusi, eelkõige õigust streikida (16). Lisaks toob komitee välja Euroopa integratsioonifoorumi olulisuse.

3.5.3   Komitee näeb inimõigusi kui universaalseid ja jagamatuid õigusi, mida tuleb kaitsta, ja need tuleb tagada kõigile inimestele, mitte ainult ELi kodanikele. Õiguste- ja õiglusepõhist Euroopat ei saa piirata inimestega, kel on ELi liikmesriigi kodakondsus, vaid see peab hõlmama kõiki ELi territooriumil elavaid inimesi. Vastasel juhul ei oleks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala üksikisikule kohaldamine kooskõlas väärtuste ja põhimõtetega, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja solidaarsusega, millele Euroopa Liit rajati (17). EL peab tagama, et ta tegutseb proaktiivselt iga üksikisiku põhiõiguste kaitsmisel, sõltumata inimese kodakondsusest.

3.5.4   Tuleb rõhutada, et põhiõigused on dünaamilise iseloomuga ja nende kaitseks peaks kasutusele võtma uusi vahendeid, mis vastaksid sotsiaalsetele arengutele. Komitee toonitab oma seisukohta, et nt digitaalühiskond, mis kuulub Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 ning põhiõiguste harta artiklite 7 ja 8 alla, vajab sellegipoolest erilist kaitset, mida tuleks uutes tekstides arvesse võtta (18).

3.5.5   Rahvusvähemused, eelkõige romad, muutuvad üha enam valitsuse ja politsei tegevuse sihtmärgiks. Nagu toonitati 2010. aasta aruandes, oli komisjoni reageering teatud ELi liikmesriikide meetmetele kiire, aga kokkuvõttes mitte tõhus. Romade rühmad saadeti välja, kuigi hartaga keelatakse sõnaselgelt kollektiivne väljasaatmine. EL peab tagama, et liikmesriigid lõpetavad sellise poliitika järgimise.

3.6   Muude kui seadusandlike aktide strateegilist tähtust tuleb suurendada.

3.6.1   Teatises on väga vähe viiteid muudele kui seadusandlikele aktidele. Arvestades ELi poliitilise ja finantstegevuse suurt ulatust, eelkõige komisjoni puhul, vajab see kaalukas aspekt strateegilist käsitlust, et tagada kooskõla hartas sätestatud kohustustega neis valdkondades, sh sellistes tundlikes poliitikavaldkondades nagu kolmandaid riike puudutav kaubandus. Strateegia peaks hõlmama ka võimalikud tegematajätmised ja (puuduliku) käitumise.

3.7   ELi tasandil tuleb kohaldada hartaga sätestatud kohustusi kõigile institutsioonidele, ametitele ja asutustele, mil kõigil on oma konkreetne vastutusvaldkond.

3.7.1   Komitee peab kiiduväärseks, et teatises viidatakse mitmel juhul ELi institutsioonidele. Samas ei võeta seda aspekti arvesse süstemaatiliselt. Tuleb märkida, et ELi institutsiooniline raamistik on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 1, mille kohaselt institutsioonilise raamistiku „eesmärk on edendada liidu väärtusi, taotleda liidu eesmärke, teenida liidu, selle kodanike ja liikmesriikide huve ning tagada liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ning järjepidevus”. Komisjon peab aluslepingute kaitsjana tagama järjepideva ja tõhusa lähenemisviisi. Teisalt peab komitee põhiõiguste kaitses oma konkreetseks rolliks ELi väärtuste kaitsmist.

3.7.2   Komisjoni konkreetne ülesanne on olla järelevaatajaks ja tagada, et kõik ametid ja asutused, kes komisjoni ees vastutavad, austaksid ja edendaksid põhiõigusi. Eriti puudutab see OLAFi, Frontexi jt. Viimase suhtes on komitee ühes hiljutises arvamuses muret väljendanud. Nimelt on komitee mures liikmesriikide valitsuste ja Frontexi tegevuse üle rahvusvahelist kaitset tegelikult vajada võivate isikute väljasaatmisel (19). Sellised järjest sagedamad ja ulatuslikumad operatsioonid peavad toimuma täielikult läbipaistvates tingimustes ja asjaomase asutuse täielikult vastutusel. Komitee kutsub Frontexi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti koostööle, eesmärgiga hoida tõhusalt ära inimõiguste rikkumisi. Inimeste väljasaatmine nende julgeolekut ohustavatesse riikidesse või piirkondadesse on tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte selge rikkumine. Lisaks on komitee soovitanud, et Frontexi töötajad käiksid erikoolitusel, et tagada põhiõiguste kaitse kõrgem tase (20).

3.7.3   Kõik teised institutsioonid peavad ikkagi pühendama märkimisväärse osa oma tegevusest põhiõiguste austamise ja edendamise sidusa ja tõhusa strateegia loomisele ning kaaluma juba vastu võetud dokumentide (21) muutmist kooskõlas käesoleva arvamusega. Eelkõige peab nõukogu võtma tõsiselt oma konkreetset rolli liikmesriikide platvormina põhiõiguste kaitsmisel ja edendamisel.

3.8   Liikmesriikide tasand

3.8.1   Kuna põhiõigustest kinnipidamine on ELi liikmesuse eeldus ja keskne kohustus, on liikmeriikidel suur roll põhiõiguste rakendamisel. Seepärast on komiteel heameel komisjoni kavatsuse üle arendada ennetusstrateegiat ja samas jälgida, et liikmesriigid järgivad hartat ELi õiguse kohaldamisel. Põhiõiguste kaitsmise ja edendamise kultuuri tuleb arendada kõigil valitsemistasanditel ja igas poliitika- ja õigusloomevaldkonnas, samuti tuleb analüüsida ja kindlaks teha, milline on ülevõtmise protsessis konkreetne mõju põhiõigustele. Siiski tuleb valede ootuste tekkimise vältimiseks rõhutada, et liikmesriikidel – kuigi nad on kohustatud õigusi kaitsma oluliste rahvusvaheliste lepingute alusel, mida nad on erinevas ulatuses ratifitseerinud – on kohustus kaitsta ja edendada hartas sätestatud õigusi ja põhimõtteid ainult ELi õiguse kohaldamisel.

3.8.2   Komitee innustab tungivalt komisjoni tegutsema tõhusalt oma rollis aluslepingute kaitsjana ning kasutama rikkumismenetlusi poliitilisi kaalutlusi arvesse võtmata. Põhiõiguste kaitse praegune menetlus on liiga aeglane ja ei ole sugugi piisav. Arvestades valdkonna kaalukust ja võimalikke ohte inimeste elule, turvalisusele, heaolule ja väärikusele, peab ELi tegutsemine olema kiire, õigeaegne ja otsustav ning EL peab kasutama kõiki talle antud institutsioonilisi volitusi viivitamatult.

3.8.3   Komitee soovitab tungivalt komisjonil mitte menetleda eelisjärjekorras rikkumisjuhtumeid, mis tõstatavad põhimõttelisi küsimusi või millel on kodanikele äärmiselt negatiivsed tagajärjed. Kõik hartas sätestatud õigused, eelkõige sotsiaalsed õigused, on võrdselt tähtsad ning ühelgi institutsioonil, sealhulgas Euroopa Komisjonil, ei ole õigust ega pädevust teatud õigusi prioriteediks seada.

3.8.4   Komitee arvates ei ole liikmesriikide individuaalsed loobumisklauslid aktsepteeritavad, sest sellised erandid võivad viia olukordadeni, kus ELi põhiõiguste hartaga sätestatud kodanike ja töötajate õiguste kaitse või nende õiguste jõustamine on Euroopa Liidus tõsiselt kahjustatud. Komisjon ja teised ELi institutsioonid peaksid uurima võimalust julgustada neid riike, kes hartat jätkuvalt vastu ei võta, täiel määral aktsepteerima kõiki põhiõiguste hartast tulenevaid kohustusi ning andma igal aastal aru meetmetest, mida asjaomased liikmesriigid selles vallas võtavad, et põhiõigusi hartas sätestatud kujul rakendada.

3.9   Muude rahvusvaheliste kohustuste osakaalu alahinnatakse.

3.9.1   Teatises viidatakse mitmetele teistele rahvusvahelistele kohustustele. Jällegi ei ole seda tehtud terviklikult, mistõttu on ka siin vaja strateegilist käsitlust. ELi harta artiklis 53 nõutakse konkreetselt minimaalse kaitse tasemena rahvusvaheliste kohustuste järgimist ÜRO konventsioonide, (parandatud ja täiendatud) Euroopa sotsiaalharta ja mitte vähem olulisena Euroopa inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooni kohaselt, nagu esile toodud artikli 52 lõikes 3. Põhimõtteliselt kehtib sama minimaalne kaitse ka muude rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika puhul.

3.10   Täiendavad meetmed

3.10.1   Komitee on rõhutanud, kui tähtis on võtta tõhusaid jõustamismeetmeid (22). Euroopa Liidu Kohtu rolli tuleb tugevdada hartaga kehtestatud õiguste ja ka asjaomaste protokollide rakendamise järelevalves. Eelkõige tuleb muuta avalikuks Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika, sh asjaomaste protokollide osas.

3.10.2   Inimõiguste tõhusaks kaitseks tuleb kõigis liikmesriikides igati järgida kõiki õigusriigile omaseid standardeid ja need tuleb hõlmata korrapärasesse aruandlusesse. Selle alla kuulub eelkõige ka kohtute õigus esitada kõrgema instantsi kohtule kontrollimiseks seadusi ja riigi valitsuse meetmeid veendumaks, et need ei riku põhi- ja inimõigusi. Samuti tuleks tagada kodanikele õigus esitada pädevatele riiklikele ja Euroopa kohtuorganitele kaebus põhiõiguste rikkumise kohta.

3.10.3   Vastavatele struktuuridele tuleb eraldada kõik vajalikud ressursid. See puudutab peamiselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ennast, Euroopa Komisjoni ja kõiki teisi ELi institutsioone. Teatises ei selgitata täpsemalt konkreetseid institutsioonilise suutlikkuse suurendamise meetmeid. Protsess, mille raames ELi tegevus kaitseb põhiõigusi ja tugevdab õigusloome- ja poliitilist menetlust, nõuab aega ja märkimisväärseid ressursse (nt töötajate koolitus). Teatisest tuleb välja, et puudub konkreetne plaan sellesse etappi üleminekuks. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et kui puudub selge ja tugev pühendumine suutlikkuse suurendamisele, õõnestatakse tõsiselt asjaomase poliitika enamikku eesmärke – vähemalt lähemas perspektiivis. See kehtib nii komisjonile endale (23) kui ka näiteks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile (24). Seega tuleks eriti Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit tugevdada ning amet tuleks kaasata kõigisse sünergiameetmetesse. Lisaks tuleks kavandada liikmesriikide inimõiguste komiteede, ombudsmanide ja teiste inimõiguste kaitsjate aktiivset kaasamist.

3.11   Edendamistegevus

3.11.1   EL peaks püüdma tugevdada sotsiaalsete põhiõiguste õigusraamistikku. See eeldab, et EL ühineb parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta ja selle protokollidega. EL peaks soovitama liikmesriikidel ratifitseerida kõik asjakohased (sotsiaalsete) põhiõiguste kokkulepped (sh neid muutvad ja täiendavad või vabatahtlikud protokollid). Kui näib, et ELil ei ole võimalik neid ratifitseerida, tuleks kaaluda ja kasutada kõiki vahendeid, et muuta nende sisu õiguslikult siduvaks.

3.11.2   Põhimõtete integreerimine kõigisse valdkondadesse tähendab, et iga haldusüksus peab lisaks (eelkõige õigusloomealase) tegevuse korrapärasele ja põhjalikule kontrollimisele esitama aastas ühe või kaks konkreetset põhiõigusi edendavat meedet. Lisaks tuleks välja töötada põhiõiguste kontrollnimekiri, võttes eriti arvesse põhiõiguste edendamise kohustust, soolise võrdõiguslikkuse horisontaalset integreerimist ning säästvat arengut.

3.11.3   Komisjon peaks algatama rohkem projekte. Need peaksid hõlmama ka inimõiguste kaitsjate kaitset. Nii sise- kui ka väliskoostööd tuleks süvendada. Komitee tuletab meelde oma arvamust, milles kutsub üles omistama Euroopa Liidu poliitikas suurema tähtsuse majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele olemasolevate geograafiliste ja temaatiliste vahendite, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kui täiendava vahendi kasutamise abil, millega tagatakse, et sotsiaaldialoogi tunnistatakse prioriteedina (25). Lisaks peaks komisjon küsima kaitse ja edendamise asjus nõu teistelt rahvusvahelistelt inimõiguste organisatsioonidelt.

3.11.4   Komitee on mures, et üldsus teab hartast ja põhiõigustest nii vähe. Tuleb teha suuri jõupingutusi selle teema tutvustamiseks. Harta on väga oluline dokument: selle sisu tuleks reklaamida ja see peaks olema viitepunktiks suurele enamikule eurooplastele. Komitee soovitab komisjonil tugevdada jõupingutusi selle väljakutsega tegelemisel. Selles suhtes ei tohiks teabevahetuses üldsusega keskenduda aruannete levitamisele, vaid aktiivsetele meetmetele, et tagada harta muutumine viitedokumendiks ELi iga kodaniku jaoks.

3.11.5   Kuigi komitee toetab kõiki tegevusi, mis on suunatud kõigi huvitatud rühmade, eelkõige juristide teemakohasele koolitamisele – sh liikmesriikide rakendatavale tegevusele – ning üldsuse paremale teavitamisele, on see vaid üks aspekt vajalikus teabevahetusstrateegias. Äärmiselt oluline on suhelda üldsusega otse. See saab veelgi selgemaks, kui vaadata SOLVITi kogemusi: SOLVITi puhul otsib komisjon aktiivselt teavet, sh asjaomastelt sidusrühmadelt. Põhiõiguste suhtes üldiselt ja eriti sotsiaalsete õiguste suhtes tuleb järgida samasugust lähenemisviisi.

3.12   Stressitest

3.12.1   Põhiõiguste rakendamist tuleb näidata praktikas, eelkõige majanduskriisi ajal või tugeva poliitilise surve korral. Komitee on väga mures teatud poliitiliste hoiakute leviku üle: need võivad viia ja mõnel juhul selgelt viivadki põhiõiguste tõsiste rikkumisteni või tagasilöökideni põhiõiguste edendamisel ja kaitsmisel.

3.12.2   Euroopa Liidu Kohus on juba tegelenud oluliste põhiõiguste küsimustega, muutes kehtetuks teiseseid õigusakte, näiteks mittediskrimineerimise (26) ja andmekaitse valdkonnas, (27) või takistades, et liikmesriigi õigusaktidega määrataks liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanikele vanglakaristus (28).

3.12.3   Lisaks täheldab komitee murega romade ulatuslikku väljasaatmist, Põhja-Aafrikast pärit ilma dokumentideta inimeste kohtlemist, piiranguid väljendusvabadusele eelkõige meedias jms. Kõiki õigusakte, mis lubavad eirata või piirata (sotsiaalseid) põhiõigusi (nt õigust maksimaalsete töötundide piirangule), tuleb eraldi käsitleda.

3.12.4   Finants- ja majanduskriis avaldavad põhiõigustele märgatavat survet. Üheski paktis, majanduse elavdamise kavas ega muus ELi ja/või liikmesriikide meetmes ei tohi mingil viisil rikkuda (sotsiaalseid) põhiõigusi, nagu õigust teabele ja konsultatsioonile, sotsiaalpartnerite täieliku autonoomiaga kollektiivläbirääkimistele ja kollektiivsele tegutsemisele, avalikele ja sotsiaalsetele teenustele, vaid neist tuleb kinni pidada ja neid edendada.

3.13   Kodanikuühiskonna osalust tuleks tugevalt suurendada.

3.13.1   Üldiselt öeldes käsitleb strateegia vajadust arvestada sidusrühmade seisukohaga. Komitee on mitmes arvamuses rõhutanud seda olulist aspekti põhiõiguste valdkonnas (29). Väljend „sidusrühmad” näib olevad piisavalt lai, et kaasata kõik rühmad. Ent komitee jaoks on äärmiselt oluline, et tema kui nõuandva kogu rolli võetakse selgelt arvesse. Sama kehtib ELi tasandi sotsiaalpartneritele (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 152).

3.13.2   Üksikisikuid eraldi ja kodanikuühiskonda üldiselt mõjutab põhiõiguste rakendamine kõige rohkem. Sidusrühmadel peab olema nähtav roll. Seega tuleb neid korrapäraselt, täiel määral ja tõhusalt protsessi kaasata.

3.13.3   Eelkõige peaks regulaarselt ja õigeaegselt kaasama komiteed, kellega tuleks konsulteerida, eelkõige seoses komisjoni koostatava aastaaruandega. ELi väärtuste kaitsjana ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajana on komitee kõige paremal positsioonil koostööks kodanikuühiskonnaga.

3.13.4   Komitee koostab igal aastal arvamuse põhiõiguste harta rakendamise kohta (kus erilise tähelepanu all on sotsiaalsed põhiõigused), horisontaalsete sotsiaalklauslite rakendamise kohta (ELi toimimise lepingu artiklid 8, 9, 10) ja Lissaboni lepingu muude sotsiaalpoliitiliste sätete rakendamise kohta (eriti ELi toimimise lepingu artiklid 145–166 ja 168), samuti teisese õiguse ning muude õiguslike ja poliitiliste meetmete elluviimise kohta, pidades silmas eesmärkidest ja nõuetest kinnipidamist ja nende edendamist. Seejuures kontrollib ja hindab komitee seda, millises ulatuses aitavad need kaasa ELi põhiõiguste ja sotsiaalpoliitika arengule. Arvamus võib vajadusel sisaldada ka soovitusi selle kohta, kuidas on konkreetsete meetmete abil võimalik eesmärke ja nõudeid paremini täita.

Enne iga arvamuse vastuvõtmist korraldatakse arutelu, kus sotsiaalpartnerite ja erinevate huvirühmade esindajate kõrval esitavad oma seisukohti ja aruandeid ka muud sotsiaalvaldkonnas tegutsevad suured kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonid. Kõnealust komitee iga-aastast arvamust tutvustatakse ELi institutsioonide, eelkõige Euroopa Ülemkogu, nõukogu, parlamendi, komisjoni, Euroopa Kohtu ja Euroopa Keskpanga esindajatele ning esitatakse neile sellekohaseid selgitusi.

Lisaks korraldatakse konverentse harta tõhusa rakendamise järelevalve teemal. Nende abil soovitakse muu hulgas tugevdada kontakte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga.

3.13.5   Aastaaruanne on kasulik vahend poliitika edusammude hindamiseks. Aastaaruanne peaks olema lihtsalt kättesaadav. Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles kasutama võimalust kaasata kodanikuühiskond aruande koostamisse ning olema avatud iseseisvatele ülevaadetele põhiõiguste kaitsest ELi tasandil ja ELi piiridest väljaspool. Kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajana on komitee valmis seda protsessi toetama ja andma aastaaruandesse oma panuse. Aastaaruandes tuleb arvesse võtta olukordi, mis eri põhjustel ei ole jõudnud petitsiooni või kohtuasja etappi. Seega peaks aruandesse kaasama teabe erinevatelt põhiõiguste valdkonna organisatsioonidelt – ning aruanne peaks sellele ka tuginema.

3.13.6   Kuigi komitee möönab aastaaruande tähtsust, ei keskenduta komitee arvates esimeses aastaaruandes järjepidevalt kõigile hartas kehtestatud põhiõigustele. Aruandes tõstetakse esile mitmed olulised valdkonnad kõige olulisemate arengusuundade all, ent valikukriteeriumid on ebaselged. Selline valikuline käsitlus ei aita kindlaks teha, millised on probleemid rakendamisel. Veelgi murettekitavam on see, et mõni põhiõigus asetatakse prioriteetsemale kohale kui teised.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Atlandi-ülesed suhted ja Euroopa sotsiaalmudeli rahvusvaheline edendamine”, ELT C 51, 17.2.2011, lk 20.

1

(2)  KOM(2011) 160 lõplik, vastu võetud 30.3.2011.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põhiõiguste austamine ELi sisserändepoliitikas ja sellealastes õigusaktides”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 29, punkt 4.2.3.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi põhiõiguste harta suunas”, EÜT C 367, 20.12.2000, lk 26, punkt 3.1.3.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi ühtekuuluvuse ja ELi sotsiaalpoliitika kooskõlastamise parandamine ELi” (ELT-s ei ole veel avaldatud), SOC/407.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 4.2.4.2.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põhiõiguste austamine ELi sisserändepoliitikas ja sellealastes õigusaktides”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 29, punkt 4.3.4.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ELi terrorismivastase võitluse poliitika kohta (ELT C 218, 23.7.2011, lk 91), SOC/388, punktid 4.5.1–4.5.2.

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi põhiõiguste harta suunas”, EÜT C 367, 20.12.2000, lk 26, punkt 3.1.1; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohta, ELT C 88, 11.4.2006, lk 37, punkt 2.1; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 3.5.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi põhiõiguste harta suunas”, EÜT C 367, 20.12.2000, lk 26, punkt 3.1.3.

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ühenduse sotsiaalsed põhiõigused”, EÜT C 126, 23.5.1989, lk 4.

11

(12)  Euroopa Liidu lepingu 5. põhjendus ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 151 punkt 1.

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põhiõiguste austamine ELi sisserändepoliitikas ja sellealastes õigusaktides”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 29, punkt 4.3.4.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus sotsiaalmeetmete kava kohta, ELT C 182, 4.8.2009, lk 65; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Siseturu sotsiaalne mõõde”, ELT, C 44, 11.2.2011, lk 90.

14

(15)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põhiõiguste austamine ELi sisserändepoliitikas ja sellealastes õigusaktides”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 29.

15

(16)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 4.1.9.

16

(17)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 3.5.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine”, ELT C 318, 29.10.2011, lk 9, punkt 7.

18

(19)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Euroopa ühise varjupaigasüsteemi lisaväärtuse kohta, ELT C 44, 11.2.2011, lk 17, punkt 4.19.

19

(20)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta, ELT C 18, 19.1.2011 lk 85, punkt 4.2.1.9.

20

(21)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2010. aasta resolutsioon; nõukogu 24.–25. veebruari 2011. aasta järeldused.

21

(22)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi põhiõiguste harta suunas”, EÜT C 367, 20.12.2000, lk 26, punkt 3.1.4 ja 3.3.3.

22

(23)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 1.4; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Põhiõiguste austamine ELi sisserändepoliitikas ja sellealastes õigusaktides”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 29, punkt 2.15.

23

(24)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 3.7; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohta, ELT C 88, 11.04.2006, lk 37.

24

(25)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR)” (omaalgatuslik arvamus), punktid 1.1 ja 1.2.

25

(26)  Euroopa Kohtu (suurkoja) 1. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas C-236/09: Association belge des Consommateurs Test-Achats ASBL (soo kui teguri arvessevõtmine kindlustusriskide hindamisel).

26

(27)  Euroopa Kohtu (suurkoja) 9. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09: Volker und Markus Schecke (isikuandmete töötlemine põllumajandustoetuste saajate kohta teabe avaldamisel).

27

(28)  Euroopa Kohtu (esimese koja) 28. aprilli 2011. aasta otsus kohtuasjas C-61/11: PPU – El Dridi (õigusnormid, „mis näevad ette ebaseaduslikult riigis viibivale kolmanda riigi kodanikule vanglakaristuse määramise üksnes põhjusel, et see isik viibib ilma mõjuva põhjuseta edasi liikmesriigi territooriumil, rikkudes sellega ettekirjutust asjaomase riigi territooriumilt määratud tähtaja jooksul lahkuda”).

28

(29)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi põhiõiguste harta suunas”, EÜT C 367, 20.12.2000, lk 26, punkt 3.4; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses”, ELT C 128, 18.5.2010, lk 80, punkt 4.3.

29

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas” ”

KOM(2010) 636 lõplik

2011/C 376/15

Raportöör: Ioannis VARDAKASTANIS

13. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas””

KOM(2010) 636 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 47. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri 2011 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 151 ja erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegiat 2010–2020 kui aktiivset poliitikavahendit ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks ja nimetatud konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks. Strateegiaga kinnitab Euroopa Liit ametlikult ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja tunnustab selle õiguslikku siduvust. Komitee kutsub ELi üles astuma järgmist sama olulist sammu ja ratifitseerima fakultatiivprotokolli ning tagama, et olemasolevad ja tulevased teisese õiguse aktid oleksid kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Komitee leiab, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon annab selge raamistiku, mis võimaldab puuetega inimestel aidata kaasa oma potentsiaali realiseerimisele, kui osalemine ja kaasatus on tagatud.

1.2   Komitee teeb ettepaneku siduda Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega. Liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse konkreetsed eesmärgid puuetega inimeste vaesuse, tööhõive määra ja hariduse mõõtmiseks.

1.3   Komitee tervitab Euroopa Komisjoni algatust diskrimineerimisvastase direktiiv (1) vastuvõtmiseks, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 19 (2). Eeldusel, et puude andmise artikleid muudetakse ja need viiakse kooskõlla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, kutsub komitee liikmesriike ja Euroopa Parlamenti üles võtma vastu tugevad ja asjakohased ELi õigusaktid, millega laiendataks puuetega inimeste kaitset lisaks tööhõivele ka muudes valdkondades.

1.4   Komitee rõhutab lisaväärtust, mida annab puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerimine ja nende aktiivne kaasamine õigusaktide ja poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikele 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 11. Sotsiaalpartneritel võib samuti olla oluline roll ning nad peaksid puuetega seotud aspekte oma läbirääkimistes rohkem arvesse võtma. Komitee soovib Euroopa sotsiaalpartnerite 25. märtsil 2010. aastal sõlmitud kaasava tööturu raamkokkuleppe rakendamist ja palub, et liikmesriigid võtaksid vastu konkreetsed finantsmeetmed, et edendada kollektiivläbirääkimisi puuetega seotud teemadel. Komitee juhib tähelepanu sellele, et puuetega inimestele suunatud tööhõivepoliitikas tuleb keskenduda kõigile tööhõivega seotud eluetappidele, eelkõige elukestvale õppele, töölevõtmisele, tööhõive kestvusele ja tööturule naasmisele, säilitades riigiabi käsitlevate õigusaktide positiivse kohaldatavuse. Samuti tervitab ja innustab komitee ametiühingute ja assotsiatsioonide ühisüritusi, nagu Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ja Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi ühiskonverents.

1.5   Komitee leiab, et tõketeta Euroopa saavutamiseks on vaja vastu võtta „Euroopa ligipääsetavuse akt”, st tugev ja asjakohane siduv õigusakt, mis tagaks puuetega inimestele liikumisvabaduse ja juurdepääsu kaupadele, teenustele ja hoonetele. Asjakohased ja tõhusad jõustamis- ja järelevalvemehhanismid tuleks määratleda nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil.

1.6   Ligipääsetavuse põhimõtte integreerimine igasse valdkonda aitab kaasa ELi konkurentsivõimele ja majanduse elavdamisele, luues abitoodetele ja -teenustele uusi turge ning uusi töökohti. Komitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegias toodud ettepanekut tagada täielik juurdepääs avaliku sektori veebisaitidele ja kodanikele põhiteenuseid pakkuvatele veebisaitidele aastaks 2015.

1.7   Komitee leiab, et Euroopa liikuvuskaart võiks olla konkreetne ja tõhus vahend, millega edendataks puuetega inimeste liikumisvabadust, tagades neile Euroopa Liidus ligipääsu teenustele. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine peaks viima Euroopa liikuvuskaardi kasutuselevõtuni kõigis liikmesriikides.

1.8   Komitee soovib, et Euroopa Liidu poliitika kujundamisel võetaks arvesse inimväärikust ja võrdsust. Ta soovib, et kogu ühiskonnas, sealhulgas ka perekonna tasandil, edendataks teadlikkust puuetega inimestest, austust puuetega inimeste õiguste ja väärikuse vastu ning võideldaks puuetega inimeste stereotüüpide vastu tööhõives, hariduses ja muudes valdkondades. Komitee usub, et ELi meetmed annavad lisaväärtuse erinevuste kõrvaldamiseks puuetega inimeste olukordades eri liikmesriikides, ja innustavad sealhulgas kõiki meediakanaleid tõstma teadlikkust puuetega inimeste võimete ja panuste kohta. Komitee soovitab töötada välja näitajad puuete kohta, et koguda sidusaid andmeid inimese kõigist eluvaldkondadest ja jälgida puuetega inimeste arvu, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist koolist väljalangevuse, vaesuse ja töötuse vähendamise osas.

1.9   Komitee leiab, et on vaja luua Euroopa puuetega inimestega tegelev komitee, et tagada Euroopa puuetega inimeste strateegia struktureeritud juhtimine ning tugevam ja tõhusam mehhanism, mille kaudu kooskõlastada ja jälgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ELi ja liikmesriikide tasandil vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1. Komitee kavatseb ka omalt poolt rakendamist pidevalt jälgida ja hinnata.

1.10   Komitee mõistab hukka finantskriisi negatiivse mõju puuetega inimeste elule ning nende võimalustele oma õigusi teostada. Komitee nõuab toetust puuetega inimestele kriisi ajal ja hoiatab igasuguste sotsiaalkulude kärbete eest kokkuhoiumeetmete raames. Euroopa struktuurifonde ja teisi finantsvahendeid tuleks kasutada nii selleks otstarbeks kui ka Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks. Vaja on lisamehhanisme, näiteks seoses struktuurifondidega, nagu vahendite otsene (sihtotstarbeline) eraldamine puuetega inimestele ja teistele haavatavatele rühmadele suunatud meetmeteks. Tulevane ühtekuuluvuspoliitika peab olema kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Määruse praeguse versiooni artiklit 16 tuleb tõhusalt rakendada.

1.11   Komitee kinnitab, et kõik, sealhulgas psühhosotsiaalsete puuetega inimesed, intensiivsemat tuge vajavad inimesed ning puuetega lapsed ja naised peaksid saama täielikult teostada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi võrdsetel alustel kõigi teistega. Komitee tunnistab ja toetab õigust iseseisvalt elada ja rõhutab vajadust toetada üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile.

1.12   Komitee soovitab, et tulevases mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 tunnistatakse Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni õiguslikku staatust ELis ja võimaldatakse vahendid nende rakendamiseks ja integreerimiseks igasse valdkonda. Mitmeaastane finantsraamistik peab täitma üldist eesmärki edendada puuetega inimeste põhiõigusi ja kaasatust ning peaks investeerima diskrimineerimisvastasesse võitlusesse ja ligipääsetavuse suurendamisse.

2.   Sissejuhatus

2.1   Euroopa Komisjoni 2010. aasta novembris vastu võetud teatis kujutab endast väga olulist poliitikavahendit puuetega inimestele. Euroopa puuetega inimeste strateegias määratletakse kaheksa põhivaldkonda: juurdepääsetavus, osalus, võrdsus, tööhõive, haridus ja koolitus, sotsiaalkaitse, tervishoid ja välistegevus. Igas valdkonnas kavandatakse perioodiks 2010 - 2015 põhimeetmed, pärast mida töötatakse välja uued algatused ja vaadatakse strateegia läbi. Euroopa puuetega inimeste strateegiaga püütakse edendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ja määratleda konventsiooni rakendamise mehhanismid ELi poliitikas, sealhulgas ka ELi institutsioonides. Selles tuuakse samuti välja, millist toetust on vaja rahastamiseks, uurimistegevuseks, teavitustööks, statistikaks ja andmekogumiseks. Teatisele on lisatud kaks olulist dokumenti: perioodiks 2010–2015 kavandatud konkreetsete meetmete nimekiri (3) ja töödokument, (4) milles selgitatakse strateegiat ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses.

2.2   Komitee kutsub üles ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhusale rakendamisele ELi õigusaktide läbivaatamise ja edasiarendamise kaudu.

2.3   Komitee leiab, et ELi poliitika peaks peegeldama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sisalduvat paradigmanihet meditsiiniliselt perspektiivilt inimõiguste perspektiivile, ja võtab endale kohustuse rakendada puude sotsiaalset mudelit.

2.4   Komitee soovitab üle võtta konventsioonis esitatud määratluse, mille kohaselt hõlmab puuetega inimeste mõiste isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimel erinevate tõketega takistada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel (5).

2.5   Komitee usub kindlalt, et igal inimesel on õigus elule, ning rõhutab, et puuetega inimesed jagavad seda õigust teistega võrdsetel alustel.

2.6   Komitee taunib keerulisi olukordi, milles leiavad end puuetega inimesed, keda diskrimineeritakse mitmel eri moel soo, rassi, nahavärvi, etnilise või ühiskondliku päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, vanuse, seksuaalse sättumuse või mõne muu kriteeriumi alusel.

2.7   Komitee märgib, et puuetega inimesi on umbes 16 % ELi elanikkonnast, st 80 miljonit. Nad moodustavad ka ühe kuuendiku ELi töötavast elanikkonnast ja 75 %-l neist, kes võiksid vajada intensiivset tuge, ei ole ligipääsu tööhõivele. 38 % puuetega inimestest vanuses 16–34 teenivad 36 % vähem kui puueteta inimesed (6).

2.8   Komitee kinnitab taas oma tahet edendada puuetega inimeste võrdsust ja kaasatust, mida on toonitatud ka varasemates arvamustes, (7) nii Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel kui ka ELi välistegevustes.

2.9   Komitee soovib näha tõhusaid meetmeid võitluses varase koolist lahkumise vastu, kuna puuetega inimestel on kaks korda väiksem tõenäosus jõuda kolmanda taseme hariduseni kui teistel.

2.10   Komitee soovitab läbi vaadata direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, et viia see kooskõlla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile loetakse direktiivi rakendamisel ja ülevõtmisel mõistlike abinõude võtmatajätmine diskrimineerimiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles direktiivi korrektselt rakendama ning Euroopa Komisjoni selle rakendamise üle asjakohast järelevalvet teostama.

2.11   Komitee toetab struktuurifondide kasutamist majanduse elavdamise saavutamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ülesehitamiseks (8). Tulevases määruses tuleks säilitada diskrimineerimiskeeld ja ligipääsetavus horisontaalsete põhimõttena ning tunnistada puuetega inimeste organisatsioonide osalemise lisaväärtust protsessi kõigis faasides (kujundamine, rakendamine, juhtimine, hindamine ja järelevalve). Diskrimineerimiskeeldu ja ligipääsetavust tuleks kriteeriumitena määruses rõhutada. Praeguse määruse artiklit 16 tuleb tugevdada ning selle rakendamise ja jõustamise peavad tagama Euroopa Komisjon ja liikmesriigid.

2.12   Tuleb uurida sobivaid finantsabi mehhanisme, (9) nagu vahendite otsene (sihtotstarbeline) eraldamine puuetega inimestele (10) ja teistele haavatavatele rühmadele suunatud meetmeteks, et keskenduda ühtekuuluvuspoliitikas olulistele prioriteetidele (11). Komitee on juba soovitanud suunata vahendeid sotsiaalse kaasatusega seotud konkreetsetele eesmärkidele (12). Lisaks sellele tuleks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Euroopa puuetega inimeste strateegia põhimõtete rakendamiseks vajamineva toetuse tagamiseks lisada puuetega inimeste sotsiaalne kaasamine tervikuna kulukategooriana.

2.13   Komitee kinnitab, et puuetega lapsed peaksid saama täielikult teostada oma inimõigusi ja põhivabadusi võrdsetel alustel kõigi teistega ning meenutab lapse õiguste konventsiooni ja sellest tulenevaid kohustusi.

2.14   Komitee pooldab üleminekut hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile, et austada puuetega inimeste õigust elada iseseisvalt. Euroopa Liidu raha ei tuleks kasutada asutuste ehitamiseks ega renoveerimiseks, vaid selle asemel hooldusasutustes pakutavatelt hooldusteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile ülemineku rahastamiseks, sealhulgas muutes asutused sobivaks kohalike hoolekandeteenuste osutamiseks. Komitee rõhutab vajadust edendada inimväärseid elutingimusi ja aktiivsena vananemist.

3.   Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamine

3.1   Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia kajastab osaliselt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ambitsioonikaid eesmärke, ning usub, et Euroopa puuetega inimeste strateegia meetmete valdkonnad on asjakohased ning et neid meetmeid tuleks rakendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni valguses.

3.2   Komitee väljendab kahetsust, et sooline võrdõiguslikkus ei ole Euroopa puuetega inimeste strateegias horisontaalne põhimõte, ning kutsub üles eristama puuetega inimeste andmeid soo alusel ja lisama soolise võrdõiguslikkuse statistikasse puuetega naised. Komitee soovitab puuetega inimestele suunatud ELi rahastamisvahendite eelarve koostamisel arvestada soolist võrdõiguslikkust. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamisel peaks olema tagatud soolise võrdõiguslikkuse integreerimine kõigisse valdkondadesse.

3.3   Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa puuetega inimeste strateegias tõstatatakse puuetega seotud andmete puudumise küsimus, ja soovitab välja töötada näitajad, millega mõõdetaks puuetega inimeste tööhõivet, vaesuse määra ja nende juurdepääsu haridusele.

3.4   Komitee tunnistab küll Euroopa puuetega inimeste strateegia tervishoiu peatükis käsitletud ennetustöö tähtsust, kuid märgib siiski, et Euroopa puuetega inimeste strateegias oleks parem keskenduda puuetega inimeste õiguste tugevdamisele kui neid käsitleda läbisegi ennetustegevusega.

3.5   Komitee tervitab Euroopa puuetega inimeste strateegia tugevat pühendumist ligipääsetavusele ja selle positiivset mõju ühiskonnale (nt eakamate inimeste ja liikumispuudega inimeste jaoks). Hõlpsasti juurdepääsetavatel ettevõtetel on rohkem kliente (15 % tarbijatest). Uued tooted loovad uusi turge ja on jätkusuutliku majanduskasvu allikas (13). Komitee meenutab Euroopa Liidu Nõukogu resolutsiooni, milles sõnatakse, et „juurdepääsetavus on mittediskrimineerimisel põhineva kaasava ühiskonna nurgakivi” (14).

3.6   Komitee pooldab struktuurifondide kasutamist asjakohase finantstoetuse pakkumiseks Euroopa puuetega inimeste strateegiale. Eelkõige soovitab komitee kasutada tõhusamalt Euroopa Sotsiaalfondi, et edendada integratsiooni tööturule, ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, et saavutada Euroopas ligipääsetavuse kõrge tase.

3.7   Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia abil tuleks edendada puuetega inimeste iseseisva elu võimalusi kohalike hoolekandestruktuuride ja deinstitutsionaliseerimise kaudu. Euroopa raha tuleks investeerida kohalike hoolekandestruktuuride edendamisse ja nimetatud hoolekande nõuetelevastavuse tagamisse.

3.8   Komitee meenutab, (13) et aktiivne kaasamine peab olema seotud tööturuga ning tagama sissetulekute piisava taseme ja juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele. See aitaks kaasa ka nende inimeste elutingimuste parandamisele, kes on tööturust kaugel (15).

3.9   Komitee leiab, et Euroopa Liit, kes on maailma suurim välisabi andja, peaks andma eeskuju ja edendama puuetega inimeste teema süvalaiendamist oma koostööprojektides.

3.10   Komitee edendab kaasavat ühtset turgu ja soovitab muuta sotsiaalsed kaalutlused riigihangetes kohustuslikuks, eriti ligipääsetavuse tagamisel. Seda tuleks teha ambitsioonika ja õiguslikult siduva Euroopa ligipääsetavuse akti vastuvõtmise teel ning edendades tööhõivet, mittediskrimineerimist ja sotsiaalteenuste kvaliteeti. Ta tervitab Euroopa standardimisvolitust 473 (16) ja soovib kohustuslikke ligipääsetavuse standardeid, mis toetaksid riigihankeid puudutavaid õigusakte, võttes eeskujuks Ameerika ligipääsetavust käsitlevaid õigusakte (17). Komitee tunnistab, kui oluline on nende normide määramisel dialoog ametiasutuste, tööstuse ja kodanikuühiskonna vahel (18). Selle piiratud edusammude tõttu praktikas on aga tulevikus vaja õiguslikult siduvat ja struktureeritumat mehhanismi.

3.11   Komitee innustab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Regioonide Komiteed seadma kõrgeid eesmärke puuetega inimeste õiguste kaitsel ja tagama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise Euroopa Liidus.

4.   Rakendamine ja juhtimine

4.1   Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegia struktureeritud juhtimise jaoks on vaja luua Euroopa puuetega inimestega tegelev komitee, mis täiendaks ELi kõrgetasemelist puuete teemat käsitlevat eksperdirühma ja toimiks koordineerimismehhanismina ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel ja järelevalvel vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1.

4.2   Komitee leiab, et vaja on puuetega inimestega tegelevaid riiklikke komiteesid, tagamaks Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni koordineerimine riiklikul tasandil. Riiklikud komiteed peaksid tagama puuetega inimeste organisatsioonide kaasatuse koordinatsiooniprotsessi ja olema ühenduslüliks riiklike kontaktpunktidega ja asjaomaste Euroopa osalejatega.

4.3   Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimestega tegeleva komitee liikmete abil tuleks tagada puuetega inimeste osalemine ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, teiste asjaomaste sidusrühmadega ja puuetega inimeste organisatsioonidega konsulteerimine.

4.4   Komitee kohustub võtma juhtrolli ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui esimese ELi ratifitseeritud rahvusvahelise inimõiguste lepingu edendamisel. Ta edendab Euroopa puuetega inimeste strateegia ja ÜRO puuetega inimeste konventsiooni ELi-sisest rakendamist. Komitee kavatseb ka suurendada teadlikkust, korraldades selliseid üritusi nagu kõrgetasemeline konverents koostöös teiste ELi institutsioonide ja puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega.

4.5   Komitee kutsub üles arvesse võtma ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõikeid 1 ja 2, mis tuleks rakendada ilma tarbetu viivituseta ja koostöös puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega. Komitee rõhutab, kui oluline on paigutada kontaktpunkt otse komisjoni peasekretariaadi vastutusalasse ning tagada järelevalvemehhanismi täielik iseseisvus ja mitmekülgsus.

4.6   Komitee meenutab kohustust kaasata puuetega inimesi ja nende esindusorganisatsioone ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja sealhulgas Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamisse ja järelevalvesse vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 3 ja Euroopa Liidu lepingu toimimise artiklile 11.

4.7   Komitee arvates on oluline jälgida, kuidas rakendatakse Euroopa puuetega inimeste strateegia riiklikke meetmeid, mis tuleb saavutada aastaks 2015, tagades, et liikmesriigid esitavad eduaruanded. Euroopa Komisjon peaks samuti aru andma edusammudest Euroopa Liidu tasandil. Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamine tuleks ühendada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega. Liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse konkreetsed eesmärgid puuetega inimeste vaesuse, tööhõive määra ja hariduse mõõtmiseks.

4.8   Euroopa Komisjoni tulevased rahastamisprogrammid, mis asendavad programmi PROGRESS, peaksid toetama nii liitpuudega kui spetsiifilise vaegusega inimesi esindavate organisatsioonide osalemist. See hõlbustaks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist.

4.9   Komitee kutsub asjaomaseid sidusrühmi, nt ametiühinguid, tööandjaid, teenuseosutajaid, sotsiaalmajanduses osalejaid ja puuetega inimeste organisatsioone üles vastavalt oma pädevusele ja rollile aktiivselt osalema Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamises.

4.10   Komitee leiab, et sotsiaalmajanduses osalejatel on põhiroll puuetega inimeste elutingimuste ning tööhõivele, kaupadele ja teenustele ligipääsu võimaluste parandamisel.

4.11   Komitee kutsub ametiühinguid ja tööandjaid üles lisama puuet käsitlevad klauslid kollektiivläbirääkimistesse, et edendada kaasavat tööturgu ning Euroopa puuetega inimeste strateegia rakendamist. Liikmesriigid peaksid vastu võtma konkreetsed finantsmeetmed läbirääkimiste toetamiseks.

4.12   Komitee leiab, et Euroopa puuetega inimeste strateegiaga tuleks edendada koostööd puuetega inimeste riiklike organisatsioonide ning riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude vahel, et levitada Euroopa puuetega inimeste strateegiat liikmesriikides.

4.13   Komitee peab vajalikuks intensiivset tuge vajavate inimeste ja psühhosotsiaalse puudega inimeste vajaduste integreerimist Euroopa puuetega inimeste strateegia kõigisse valdkondadesse.

5.   Euroopa puuetega inimeste strateegia läbivaatamine 2015. aastal ja uus raamistik pärast 2020. aastat

5.1   Komitee pooldab Euroopa puuetega inimeste strateegia hoolikat läbivaatamist ja ambitsioonikat tegevuste nimekirja pärast 2015. aastat, et võidelda diskrimineerimise vastu ja tagada võrdsus Euroopa Liidus.

5.2   Komitee pooldab ELi kehtivate õigusaktide läbivaatamist ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtete süstemaatilist lisamist uutesse ELi õigusaktidesse ja poliitikameetmetesse.

5.3   Komitee edendab Euroopa puuetega inimeste strateegia põhjalikku läbivaatamist 2013. aastaks, et tagada kooskõla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja katta muu hulgas ka sellised valdkonnad nagu õigus elule ja võrdne kohtlemine seaduse ees.

5.4   Komitee peab Euroopa puuetega inimeste strateegia põhieesmärkideks võrdsust tööhõives, hariduses, liikumisvabaduses ja teistes puuetega inimeste jaoks olulistes eluvaldkondades.

5.5   Komitee kordab, et temaga on vaja konsulteerida enne ELi rakendusaruande esitamist ÜRO puuetega inimeste õiguste komiteele.

5.6   Komitee meenutab, kui olulised on järjepidevad andmed poliitika väljatöötamise ja Euroopa puuetega inimeste strateegia asjakohase hindamise seisukohalt, ning soovitab puuet käsitlevate konkreetsete näitajate määratlemist ELi tasandil.

Esimesed ettepanekud Euroopa puuetega inimeste strateegia uute meetmete kohta pärast 2015. aastat

5.7   Komitee kavatseb teostada hoolikat järelevalvet Euroopa ligipääsetavuse akti rakendamise üle liikmesriikides pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on Euroopa Komisjoni õigusakti ettepaneku siduva õigusaktina vastu võtnud. Komitee soovib konkreetset kava, mille alusel kõik ELi institutsioonid (infrastruktuurid, töölevõtmise menetlused, koosolekud, veebilehed ja teave) oleksid kättesaadavad puuetega inimestele.

5.8   Komitee rõhutab, kui oluline on muuta Euroopa Komisjoni diskrimineerimisvastase direktiivi ettepaneku puudega seotud artikleid, et need oleksid kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, ning kutsub liikmesriike üles võtma vastu tugevaid ELi õigusakte, millega laiendataks puuetega inimeste kaitset peale tööhõive ka muudesse valdkondadesse.

5.9   Komitee leiab, et pärast 2015. aastat kavandatavate tegevuste nimekirja tuleks lisada meetmed psühhosotsiaalsete puuetega inimeste, puuetega naiste ja laste ning eakate, samuti intensiivset tuge vajavate puuetega inimeste spetsiifilise olukorraga tegelemiseks.

5.10   Komitee rõhutab vajadust tagada, et puuetega inimesed saaksid täielikult kasutada liikumisvabadust. Komitee pooldab Euroopa liikuvuskaardi vastuvõtmist, mis põhineks puuetega seotud mitterahalise hüvitise vastastikusel tunnustamisel kõigis ELi riikides ja oleks vahendiks, mis võimaldaks puuetega inimestel ELis vabalt liikuda võrdsetel alustel teiste ELi elanikega. Parkimiskaardi eeskujul oleks ka liikuvuskaardi eesmärk tagada ligipääs mitmesugustele avaliku ja erasektori institutsioonide pakutavatele hüvedele, nagu juurdepääs ühistranspordile, muuseumidele jne. Komitee ootab konkreetseid ettepanekuid tõkete kõrvaldamiseks puuetega inimeste toetuste ja konkreetsete tugiteenuste ülekantavuse teelt, nt seoses hoolekande ja tugitehnoloogiaga.

5.11   Komitee teeb ettepaneku luua puuetega inimeste küsimuste vaatluskeskus, et analüüsida puuetega inimeste olukorda ELis, tutvustada häid tavasid ja toetada poliitikameetmeid.

5.12   Komitee soovib, et liikmesriikides töötataks välja ja rakendataks kohalikke teenuseid reguleeriv õiguslikult siduv Euroopa Liidu raamistik.

5.13   Komitee leiab, et tavaharidus peaks olema kaasav. Ta teeb ettepaneku õpetada algkoolides viipekeelt, võtta tööle pimedate punktkirja ja muid puuetega õpilasi toetavaid meetodeid valdavaid õpetajaid.

5.14   Komitee leiab, et tuleb välja töötada ühine Euroopa puuete hindamise süsteem, mis põhineb inimõigustest lähtuval käsitlusel (19).

5.15   Komitee soovitab edendada puuetega inimeste võrdset kohtlemist seaduse ees. Euroopa Kohus ja riiklikud kohtud peavad olema ligipääsetavad ja rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid diskrimineerimise vältimiseks.

5.16   Komitee meenutab, et valimisõigus on võõrandamatu inimõigus, mis vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile on kõigil puuetega inimestel. Ta meenutab kõigile asjaomastele institutsioonidele, et ainult vanuse ja kodakondsuse alusel saab määratleda inimese õigust valida ja olla valitud. Komitee on kindlalt ja üheselt vastu mõttele piirata puude alusel valimisõigust või õigust olla valitud, kas siis kohtuotsuse alusel või muul viisil. Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles ära kaotama diskrimineerivad eestkosteseadused, et võimaldada kõigil puuetega inimestel teostada oma poliitilisi õigusi võrdsetel alustel kõigi teistega. Ta märgib, et mõistlikud abinõud valimismenetluste, rajatiste ja materjalide osas on riiklikel ja Euroopa Parlamendi valimistel osalemise õiguse tagamiseks vältimatud.

5.17   Komitee soovib tõendeid puuetega inimeste olukorra parandamiseks praegu rakendatavate poliitikavahendite tõhususe kohta. Komitee teeb ettepaneku koguda neid tõendeid ELi projekte ning teadus- ja uurimistööd rahastades.

Brüssel, 21. september 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2008) 426.

1

(2)  Euroopa Liidu toimimise leping Artikli 19 lõige 1: „Ilma et see piiraks aluslepingute teiste sätete kohaldamist ja talle liidu poolt antud volituste piires võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo rassilise või etnilise päritolu usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.”

2

(3)  SEK(2010) 1324 lõplik.

3

(4)  SEK(2010) 1323 lõplik.

4

(5)  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon: http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=261.

5

(6)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/themes.

6

(7)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15.

7

(8)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 8–14.

8

(9)  Idem.

9

Idem

(10)  KOM(2010) 636 lõplik.

10

(11)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 27–31; ELT C 162, 25.6.2008, lk 92–95; ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15; KOM(2010) 636 lõplik.

11

(12)  ELT C 120, 16.5.2008, lk 73–81; punkt 4.5.2.

12

(13)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15.

13

(14)  Nõukogu resolutsioon (2008/C 75/01)

14

(15)  EUROFOUND.

15

(16)  M/473 – Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudi standardimisvolitused lisada universaaldisain asjaomastesse standardimisalgatustesse.

16

(17)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 8–15. Ameerika puuetega inimeste seadus on õigusraamistik, millega keelatakse puuetega inimeste diskrimineerimine tööhõives, transpordis, avalikes kohtades, kommunikatsioonivaldkonnas ja valitsuse tegevuses. Seaduses sätestatakse ka nõuded telekommunikatsiooniteenuste kohta.

17

(18)  Vt juba volituste 376 ja 420 raames rakendatud standardid ja lingid:

18

http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/M420%20Mandate%20Access%20Built%20Environment.pdf.

(19)  Ühine puuete hindamise süsteem, mis põhineb puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigustel vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni koostatud funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise rahvusvahelisele läbivaadatud klassifikatsioonile (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF).

19

International Classification of Functioning, Disability and Health

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/87

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjades”

KOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS)

ning „Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades”

KOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS)

2011/C 376/16

Raportöör: Antonello PEZZINI

26. aprillil 2011 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

| | „Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjades”
  KOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS)
  ning |
| --- | --- |

„Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjades”

KOM(2011) 126 lõplik – 2011/0059 (CNS)

ning

| | „Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades”
  KOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS). |
| --- | --- |

„Ettepanek: Nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades”

KOM(2011) 127 lõplik – 2011/0060 (CNS).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 31. augustil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 156, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses vajadusega kõrvaldada ebakindlus ja diskrimineerimine rahvusvaheliste paaride omandiõiguste valdkonnas ning peab vajalikuks võtta vastu õigusaktide pakett, mis koosneb kahest erinevast määrusest vastavalt abieluvararežiimi ning registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgede kohta.

1.2   Komitee leiab, et mis tahes kõnealust valdkonda reguleeriv määrus peab põhinema õiguskindlusel, etteaimatavusel, lihtsustamisel ja õiguskaitse hõlpsal kättesaadavusel, õiglastel lahendustel, mõistlikel hindadel ja lühikestel tähtaegadel, võimaldades üksnes avaliku korra kaalutlustel põhinevaid erandeid.

1.3   Komitee peab esmatähtsaks, et kavandatud eeskirjad kaitseksid selgelt ja läbipaistvalt mitte üksnes abieluvararežiimi ja registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgedega seonduvaid õigusi, vaid ka kolmandate isikute huvisid ja õigusi. Sellega seoses tuleks kohaldatava õiguse ja kohtualluvuse valik kohustulikult teha abi- või kooselu sõlmimise hetkel.

1.4   Komitee tõstatab sellega seoses küsimuse, kas oleks võimalik kehtestada täiendav vabatahtlik Euroopa režiim ehk nn 28. režiim, mis kaitseks rahvusvahelisi paare võrdselt abieluvararežiimi ja registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgede korral.

1.4.1   Lisaks sellele lihtsustaks see vahekohtu kasutamist, muutes kehtivaks kohtuvälised lahendused.

1.5   Komitee kordab, kui oluline on tagada otsuste vahetu jõustamine, käivitamata seejuures täiendavaid menetlusi, sealhulgas lihtsustatud menetlusi, eesmärgiga vähendada kulusid ja lühendada tähtaegu kodanike jaoks ning kohtusüsteemide halduskoormust.

1.6   Komitee soovitab luua teabe- ja koolitussüsteemi pädevate õigusasutuste, õigusala töötajate ja kodanike jaoks, luues kõigis ametlikes keeltes töötava interaktiivse Internetiportaali ning võttes kasutusele ekspertteadmiste ja -kogemuste vahetamise süsteemi.

1.7   Komitee kutsub üles looma Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti alluvuses tegutseva, tasuta tehnilist ja õigusabi pakkuvate riiklike nõuandlate Euroopa võrgustiku tagamaks, et kõik paarid saaksid kasutada oma õigusi teadlikult ja informeeritult.

1.8   Komitee rõhutab vajadust anda erinevate pärimis-, lahutus-, lahuselu- ja abieluvararežiimi lõpetamise menetluste korral menetluspädevus ühele kohtule.

1.9   Lõpuks rõhutab komitee soovitust kindlustada kehtivate, muudetavate või koostatavate eeskirjade täielik kooskõla, et tagada abieluvararežiimi valdkonnas ühtne ja lihtsustatud ning kõigile Euroopa kodanikele kättesaadav õigusraamistik.

2.   Olemasolev õigusraamistik

2.1   Komitee jaoks on esmatähtis tagada kodanike vaba liikumine ühest liikmesriigist teise, et nad võiksid elada, luua perekonna ja soetada vara Euroopa Liidus ilma raskuste ja ebakindluseta.

2.2   Aluslepingud ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta tagavad liikumis- ja elamisvabaduse, õiguse õiguskaitse kättesaadavusele ja põhiõiguste, sh omandiõiguse austamise, kõigi kodanike võrdsuse seaduse ees, mittediskrimineerimise põhimõtte, õiguse era- ja perekonnaelu austamisele, õiguse abielluda ja luua perekond nende õiguste kasutamist reguleerivate siseriiklike õigusaktide kohaselt ning õiguse õiglasele kohtumõistmisele.

2.3   Kodanike suurema liikuvuse tõttu Euroopa Liidus on kasvanud selliste abielude ja rahvusvaheliste paaride arv, kus kaasadel on erinev kodakondsus või nad elavad eri liikmesriikides või liikmesriigis, mille kodakondsust neil ei ole.

2.4   Komitee on teadlik sellest, kui oluline on tagada sisepiirideta alal selliste õiguste tõhus kasutamine, vaatamata eri liikmesriikide kodanike vahel sõlmitud liidu laadile ja sõltumata asjaolust, et nad võivad elada liikmesriigis, mille kodakondsust neil ei ole. Sellega kaasneb sageli vallas- või kinnisvara omamine mitme liikmesriigi territooriumil.

2.5   Praegu ulatub rahvusvaheliste paaride arv Euroopas ligikaudu 16 miljonini. 2007. aastal sõlmitud 2,4 miljonist abielust olid 13 % (310 000) rahvusvahelised. Samuti olid samal aastal ELis registreeritud 211 000 kooselust 41 000 rahvusvahelised.

2.6   Viies riigis võib abielu sõlmida samasooliste isikute vahel (Madalmaades 2001. aastast, Belgias 2003. aastast, Hispaanias 2005. aastast, Rootsis 2009. aastast ja Portugalis 2010. aastast), samal ajal kui registreeritud kooselu on hilisem õiguslik institutsioon, mida tunnistavad 14 liikmesriiki (1). Kõigis 14 riigis on lubatud sõlmida registreeritud kooselu samast soost isikute vahel, samal ajal kui registreeritud kooselu nii samast soost kui ka vastassoost isikute vahel on lubatud üksnes Belgias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades.

2.7   Kui komisjon konsulteeris 2006. aastal komiteega rohelise raamatu üle seaduste konflikti kohta abieluvara käsitlevates asjades, kiitis komitee üldjoontes heaks (2) muudatused, mis tehti määrusesse (EÜ) nr 2201/2003, mis laiendas kohtualluvust ja abieluasjades rakendatavaid seadusi, ning tegi ettepaneku, et muudatusettepanekud peaksid nendes punktides täiendama määrust kohtuotsuste tunnustamise kohta abieluasjade ja vanemliku vastutuse valdkonnas. Komitee on juba lahutusasju käsitleva rohelise raamatu kohta koostatud arvamuses avaldanud seisukohta abieluasjades kohaldatava õiguse ja nende kohtualluvuse kohta ning viitab nimetatud väga üksikasjalikule arvamusele (3).

2.8   Komitee kaalus ka võimalust käsitleda ühisvara (kinnisvara, vallasvara ja muud varalised õigused) jagamise küsimust eraldi ja laiendada kõnealust jagamist reguleerivate õigusnormide isikulist kohaldamisala abielus mitteolevatele paaridele (kellel võivad samuti ühised lapsed olla).

2.9   Võib-olla oleks olnud loogilisem käsitleda ühest küljest kõiki abielulahutuse varalisi tagajärgi ja teisest küljest reguleerida kõik registreeritud kooselus elavate mitteabieluliste paaride lahkumineku varalised tagajärjed ühise õigusraamistiku alusel.

2.10   See oleks muutnud kohaldatava õiguse kahtlemata selgemaks ja mõistetavamaks ning lihtsustanud kohtuotsuste tunnustamist, mis reguleerivad enamasti kõiki abielulahutuse või lahuselu tingimusi ja tagajärgi ühes lõplikus otsuses.

2.11   Võttes arvesse registreeritud kooselu ja abielu eripärasid ning nendest kooseluvormidest tulenevaid võimalikke õiguslikke erinevusi, tunnistab komitee kahe eraldiseisva määruse ettepaneku vajalikkust: üks kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta abieluvararežiime käsitlevates asjades, teine kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevates asjades.

2.12   Komitee kaalutleb, kas ei oleks kasulik analüüsida võimalust töötada välja üks integreeritud instrument ehk täiendav vabatahtlik Euroopa režiim (nn 28. režiim), (4) mille paarid – nii abielupaarid kui ka registreeritud kooselus elavad paarid – võiksid igasuguse diskrimineerimiseta vabalt valida. Üheks selliseks võimalikuks malliks võiks olla Prantsusmaa ja Saksamaa kokkulepe ühise abieluvararežiimi loomiseks (5).

2.12.1   Abielude ja registreeritud kooselude varalisi aspekte käsitletakse tihtipeale kohtuväliselt. Sel juhul tuleks komitee arvates lisada 28. režiimi klauslid, milles tunnistataks nende vahekohtute kohtuväliste lahenduste kehtivust (6), sest see oleks Euroopa kodanike jaoks märkimisväärseks eeliseks.

2.13   Komitee arvates peaksid kõnealused kaks õigusakti tagama

| — | kohaldatava õiguse etteaimatavuse ja õiguskindluse tänu selgetele ja ühtsetele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

kohaldatava õiguse etteaimatavuse ja õiguskindluse tänu selgetele ja ühtsetele eeskirjadele;

| — | tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö kooskõla, eelkõige perekonnaõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö kooskõla, eelkõige perekonnaõiguse valdkonnas;

| — | otsuste automaatse tunnustamise ja nende täitmise lihtsustatud ühtse menetluse alusel, tagades kohtuotsuste liikumise ilma välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamiseta otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

otsuste automaatse tunnustamise ja nende täitmise lihtsustatud ühtse menetluse alusel, tagades kohtuotsuste liikumise ilma välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamiseta otsuste tunnustamise ja täitmise valdkonnas;

| — | nende kohtualluvust reguleerivate sätete ühtlustamise, mille alusel määratletakse õigus, mida kohaldab kohus, mille pädevus hõlmab paari olukorra kõiki aspekte, kusjuures kõnealune valik tuleks teha paaril endal; |
| --- | --- |

—

nende kohtualluvust reguleerivate sätete ühtlustamise, mille alusel määratletakse õigus, mida kohaldab kohus, mille pädevus hõlmab paari olukorra kõiki aspekte, kusjuures kõnealune valik tuleks teha paaril endal;

| — | sellise järjepideva, struktureeritud ja lihtsalt kättesaadava õigusraamistiku määratlemise, mis ühendab ja ühtlustab terminoloogia, mida kasutatakse kõigi teemade ja mõistete ning tingimuste puhul, mis seonduvad sarnaste õigusnormidega kõigis valdkondades (sealhulgas pooleliolevad menetlused, kohtualluvuse klausel jms). |
| --- | --- |

—

sellise järjepideva, struktureeritud ja lihtsalt kättesaadava õigusraamistiku määratlemise, mis ühendab ja ühtlustab terminoloogia, mida kasutatakse kõigi teemade ja mõistete ning tingimuste puhul, mis seonduvad sarnaste õigusnormidega kõigis valdkondades (sealhulgas pooleliolevad menetlused, kohtualluvuse klausel jms).

3.   Komisjoni ettepanekud

3.1   Dokumendis „2010. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta – ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” (7) märgib komisjon, et rahvusvaheliste paaride omandiõiguse küsimuses esinev ebakindlus on üks peamisi takistusi, millega kodanikud ka praegu kokku puutuvad oma õiguste igapäevasel kasutamisel.

3.2   Komisjoni ettepanekud põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikel 3.

3.3   Nõukogule on esitatud kaks komisjoni algatust, milles käsitletakse rahvusvaheliste paaride omandiõiguste suhtes kohaldatavat õigust: esimeses käsitletakse kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse määratlemist ning abieluvararežiimi alaste otsuste tunnustamist ja täitmist; teine hõlmab samu küsimusi registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgede valdkonnas.

3.4   Komisjoni ettepanekute eesmärk on luua ühendusi ELi erinevate õigussüsteemide vahel ja lihtsustada rahvusvaheliste paaride elu, ühtlustamata ning muutmata liikmesriikide materiaalõigust abieluasjade või registreeritud kooselu valdkonnas, et

| — | võimaldada rahvusvahelistel abielupaaridel valida nende ühisvarale kohaldatav õigus ühe abikaasa surma või lahutuse korral; |
| --- | --- |

—

võimaldada rahvusvahelistel abielupaaridel valida nende ühisvarale kohaldatav õigus ühe abikaasa surma või lahutuse korral;

| — | suurendada õiguskindlust registreeritud kooselus elavate rahvusvaheliste paaride jaoks, kohaldades üldreeglina registreeritud poolte varale selle riigi õigust, kus kooselu registreeriti; |
| --- | --- |

—

suurendada õiguskindlust registreeritud kooselus elavate rahvusvaheliste paaride jaoks, kohaldades üldreeglina registreeritud poolte varale selle riigi õigust, kus kooselu registreeriti;

| — | tõsta õiguskindlust rahvusvaheliste paaride jaoks (olgu tegemist abielupaaride või registreeritud kooseluga), luues sidusate eeskirjade kogumi, et määratleda pädev kohus ja kohaldatav õigus objektiivsete kriteeriumide põhjal, mis on loetletud tähtsuse järjekorras; |
| --- | --- |

—

tõsta õiguskindlust rahvusvaheliste paaride jaoks (olgu tegemist abielupaaride või registreeritud kooseluga), luues sidusate eeskirjade kogumi, et määratleda pädev kohus ja kohaldatav õigus objektiivsete kriteeriumide põhjal, mis on loetletud tähtsuse järjekorras;

| — | parandada prognoositavust rahvusvaheliste paaride jaoks, lihtsustades menetlust otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamiseks kogu Euroopa Liidus ning võimaldades kodanikel menetleda mitmesuguseid seotud küsimusi ühes ja samas kohtus. |
| --- | --- |

—

parandada prognoositavust rahvusvaheliste paaride jaoks, lihtsustades menetlust otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamiseks kogu Euroopa Liidus ning võimaldades kodanikel menetleda mitmesuguseid seotud küsimusi ühes ja samas kohtus.

3.5   Ettepanekutes nähakse ka ette luua tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu raames veebileht, mis pühenduks olemasolevaid abieluvararežiime ja riiklikke õigusnorme käsitlevatele registritele.

3.6   Kõnealused ettepanekud nõuavad ELi ministrite nõukogu ühehäälset heakskiitu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

4.   Üldised märkused

4.1   Komitee leiab, et abielupaaridele kohaldatavate õigusnormide valik tuleks teha abielu sõlmimisel, et vältida sellise õiguse valikut, millel puudub igasugune õiguslik seos abieluga, nähes seevastu juba varem sõlmitud abielude puhul valiku puudumisel ette nimekirja objektiivsetest ühendavatest, tähtsuse järjekorras kohaldatavatest teguritest, et määratleda kohaldatav õigus, kooskõlas äsjases määruses „Rooma III” (8) vastuvõetud süsteemiga.

4.1.1   Komitee arvates oleks selliste sätete kehtestamisel, mis piiravad kohaldatava õiguse valimise võimalusi, tõhustav mõju õiguskindlusele, jättes kaasadele teatud marginaali nende varale kohaldatava õiguse valikul, tagades samal ajal kolmandate isikute huvide kaitse.

4.1.2   Registreeritud kooselude puhul tuleks kohaldamiseks valida selle riigi õigus, kus kooselu registreeriti.

4.1.3   Komitee rõhutab vajadust selge ja asjakohase teabesüsteemi järele kohaldatava õiguse valikul, mida mainitakse määruses (EL) nr 1259/2010 ja dokumendis KOM(2011) 126 lõplik sisalduvas ettepanekus, et võimaldada paaridel paremini mõista abielulahutusõigusi ja varalisi suhteid puudutavaid sätteid.

4.1.4   Komitee peab esmatähtsaks õiguskindlust ning väljendab oma muret küsimuses, kas on võimalik järgida paari soovi nende vara suhtes kohaldatava õiguse valikul, juhul kui asjaomased isikud valivad muu kui selle riigi õiguse, kus nende vara tegelikult asub.

4.1.4.1   Komitee arvates tuleks selleks, et tagada õiguskindlus ja samal ajal kaasade õigus säilitada nende kinnis- ja vallasvara väärtus, õiglaselt hinnata omandi väärtust nii abielu sõlmimise kui ka lahkumineku või lahutuse hetkel.

4.1.4.2   Komitee soovib, et kõigis abieluvaraga seotud dokumentides märgitakse ära kaasadele kohaldatav õigusrežiim. See on eriti oluline, kui tegemist on aktsiate ja osakute, elukindlustuslepingute, pensionifondide ja muu taolisega.

4.1.5   Komitee tõstatab küsimuse, kuidas võiks mõjutada kolmandaid isikuid asjaolu, kui varasuhetele kohaldatav õigus ei ole kooskõlas vara tegeliku asukohaga, ka juhul, kui vara asub väljaspool Euroopa Liitu.

4.2   Komitee arvates on oluline kõrvaldada probleemid, mis seonduvad otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamisega, vähendades kulusid ja lühendades otsuste tunnustamiseks vajalikku aega ning vältides võimalust pöörduda mitme liikmesriigi kohtu poole.

4.3   Sätted abieluvararežiimi lõpetamise kohta laiendaksid lahutuse või pärimisasjadega tegeleva kohtu pädevust abieluvararežiimi lõpetamisega seonduvatele küsimustele. See tooks endaga kaasa suurema õiguskindluse kodanike jaoks, kuna lahutus- või pärimisasjadega tegeleva kohtu pädevus hõlmaks ka abieluvararežiimi lõpetamist.

4.3.1   Komitee tunneb muret selle pärast, kui palju aega kulub liikmesriikidel oma sätete kehtestamiseks, ning tähtaja pärast, mil abieluvararežiimi käsitlevad sätted jõustuvad.

4.4   Komitee peab vältimatult vajalikuks tagada otsuste vaba liikumine tänu nende automaatsele tunnustamisele kogu ELi territooriumil ja nende täitmisele ühtse ja lihtsustatud menetluse alusel; komitee on samuti seisukohal, et tuleks tagada nõutav järjepidevus tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

4.5   Komitee arvates peaks peaeesmärk olema järjepideva, struktureeritud ja lihtsalt kättesaadava õigusraamistiku määratlemine. Komitee on seisukohal, et sel eesmärgil tuleks ühendada ja ühtlustada terminoloogia, mida kasutatakse kõigi teemade ja mõistete ning tingimuste puhul, mis seonduvad sarnaste sätetega kõigis valdkondades (sealhulgas pooleliolevad menetlused, kohtualluvuse klausel, alaline elukoht jms).

4.6   Komitee arvates on samuti oluline võimaldada kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ning nende vaba liikumist siseturul ilma nende välisriigi kohtuotsusega täidetavaks tunnistamiseta vastavalt muudatustele, (9) mis kavatsetakse teha nõukogu määrusega (EÜ) nr 44/2001 kooskõlas olevates tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevates sätetes, lubades seejuures üksnes avaliku korra kaalutlustel põhinevaid ja põhiõiguste harta järgimiseks tehtavaid erandeid.

4.7   Komitee pooldab kodanikele võimaluse andmist menetleda lahutus- ja lahuseluasju ning abielurežiimi lõpetamist ühes ja samas kohtus. Pädevad kohtud on need, mis on määratletud määruses „Brüssel IIa”.

4.7.1   Komitee rõhutab, et on oluline vältida paralleelseid menetlusi ja erineva materiaalõiguse rakendamist abielupaaride või registreeritud kooselude vara puhul.

4.8   Komitee peab esmatähtsaks rakendada ELi meedet asjaomaste pädevate riiklike ametiasutuste liikmete ja nende õigusala töötajate koolitamiseks, kes peavad kohaldama uut õigusraamistikku abieluvararežiimi ja registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgede valdkonnas.

4.9   Abikaasadele ja registreeritud kooselu pooltele tuleks jagada asjakohast teavet valitud õiguse mõju kohta varale selle üleviimise korral, eelkõige juhul, kui valitud õigus erineb vara tegeliku asukohariigi õigusest.

4.10   24.–25. veebruari 2011. aasta sise- ja justiitsküsimuste nõukogu järelduste kohaselt „[tuleb] põhiõiguste austamist silmas pidada ka selliste õigusaktide koostamisel, mille puhul ei kohaldata seadusandlikku menetlust.” (10) Komitee arvates saab ja peab põhiõiguste amet aktiivselt osalema paaridele tehnilise ja õigusabi osutamisel, et tagada nende õiguste tõhus kasutamine.

5.   Konkreetsed märkused

5.1   Abieluvararežiimide kohta esitatud määrused

5.1.1   Komitee väljendab oma nõusolekut abieluvararežiimi määratlusega, mis katab nii abikaasade vara igapäevase valitsemise kui ka varaliste suhete lõpetamisega seonduvaid aspekte, mõjutamata seejuures ei varaga seotud asjaõiguse olemust, asjade ja õiguste liigitust ega nimetatud õiguste omajate eelisõiguste kindlaksmääramist, lubades üksnes liikmesriikide õigusnormides sätestatud avaliku korra kaalutlustel põhinevaid erandeid.

5.1.2   Komitee peab väga oluliseks vajadust tagada kohtualluvuse järjepidevus õiguste puhul, mida kasutatakse vastavalt määrusele 1259/2010 (lahutus või lahuselu) ja vastavalt määrusele 2201/2003 (abielu), ning õiguste puhul, mis on ette nähtud abieluvararežiimi käsitleva määruse ettepanekus (vt peatükk II, artiklid 4 ja 5 ning peatükk III, artiklid 15–18).

5.1.2.1   Komitee arvates võib õiguste erinevus erinevatel juhtudel – mil valik on jäetud täielikult poolte teha – muuta olukorra liiga keerukaks, põhjustades võimalikke kohtualluvusega seonduvaid konflikte ning selle tagajärjel pikemat menetlusaega ja suuremaid kulusid. Komitee peab vajalikuks määrata kohaldatav õigus kindlaks abielu sõlmimise hetkel.

5.1.3   Komitee on seisukohal, et vastastikuse tunnustamise põhimõte seoses abieluvararežiimide alaste otsuste, ametlike dokumentide ning kohtutranskriptsioonide vaba liikumisega peaks välistama kõigi edasiste menetluste võimaluse, v.a. need, mis on ette nähtud. Igasugune välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetlus (vt määrusi Brüssel I ja II) suurendaks kulusid ja pikendaks tähtaegu.

5.1.4   Mõlema määruse artiklist 4 tuleks komitee arvates välja jätta võimalus seada abikaasade kokkulepe tingimuseks, et kohtutele, kes on pädevad lahendama abielu lõpetamise või tühistamise asju, laieneks ka hagiga seotud abieluvararežiimi käsitlevate asjade lahendamise pädevus.

5.2   Registreeritud kooselust tulenevaid varalisi tagajärgi käsitlevate asjade kohta esitatud määrused

5.2.1   Komitee peab väga oluliseks võtta arvesse registreeritud kooselu iseärasusi, et määratleda seda liiki kooselust tulenevad õiguslikud tagajärjed, pidades eelkõige silmas poolte varalisi suhteid omavahel ja kolmandate isikutega.

5.2.2   Komitee väljendab kartust, et määruse 127/2011 (registreeritud kooselust tulenevad varalised tagajärjed) ettepaneku peatükis III esitatud sätted võivad erineda sätetest, mis kehtivad vara asukohariigis.

5.2.3   Arvestades õiguste erinevusi neis riikides, kus registreeritud kooselu on lubatud, ning eesmärgiga tõhustada registreeritud kooselu poolte ja kolmandate isikute õiguste tagamist, oleks kasulik ühtlustada teabesüsteemid, avaldamismenetlused ja selle õiguse mõju, mis seondub paaridele kuuluva varaga, eelkõige siis, kui vara asub riigis, kus registreeritud kooselu ei tunnistata.

5.3   Juurdepääs teabele liikmesriikides kehtivate abieluvararežiimide kohta

5.3.1   Komitee rõhutab vajadust tagada eelkõige abikaasadele ja registreeritud kooselu pooltele ning kohtute ja õigusala töötajatele asjakohane juurdepääs teabele praktiliste juhiste näol, mis on avaldatud ELi keeltes; komitee rõhutab samuti seda, kui oluline on luua kõiki ELi ametlikke keeli hõlmav Internetiportaal.

5.3.2   Komitee peab väga oluliseks koolitusprogrammi kohtute, õigusala töötajate ja seaduste kasutajate jaoks ning kogemuste vahetamist, eesmärgiga tagada eksperditeadmiste piisav levitamine eri riikide asjakohaste õigussüsteemide kohta.

5.3.3   Komitee loodab, et luuakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti alluvuses tegutsev tehnilist ja õigusabi pakkuvate riiklike nõuandlate Euroopa võrgustik tagamaks, et kõik abielu ja registreeritud kooselus elavad paarid saaksid tasuta ja teadlikult kasutada oma ühise varaga seonduvaid õigusi.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Austria, Belgia, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

1

(2)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 71.

2

(3)  ELT C 24, 31.1.2006, lk 20.

3

(4)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 26.

4

(5)  Vt Prantsusmaa ministrite nõukogu 23. märtsil 2011.

5

(6)  Itaalia justiitsministri ja Euroopa Kohtu ettepanek West Tankersi kohtuotsuses AFF. C- 185/07, punkt 26 vahekohtuklausli kehtivuse kohta.

6

(7)  Vastu võetud 27. oktoobril 2010.

7

(8)  20. detsembri 2010. aasta määrus (EÜ) nr 1259/2010, ELT L 343, 29.12.2010, lk 10.

8

(9)  Vt KOM(2010) 748 lõplik.

9

(10)  Vt nõukogu järeldused Euroopa Liidu Nõukogu rolli kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise tagamisel, 24.–25. veebruar 2011.

10

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/92 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/92

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks” ”

KOM(2010) 743 lõplik

ja „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused” ”

KOM(2010) 744 lõplik

2011/C 376/17

Raportöör: Raymond HENCKS

15. ja 16. detsembril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

| | „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks” ”
  KOM(2010) 743 (lõplik) ja |
| --- | --- |

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks” ”

KOM(2010) 743 (lõplik) ja

| | „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused” ”
  KOM (2010) 744 lõplik. |
| --- | --- |

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused” ”

KOM (2010) 744 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 7. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (21. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Käesolevas arvamuses käsitletava tegevuskavani jõuti 2009. aastal Malmös toimunud e-valitsuse teemalisel ministrite konverentsil, mille käigus ELi ministrid võtsid endale kohustuse edendada paremini kättesaadavaid, interaktiivseid, isikustatud ja piiriüleseid avalikke veebiteenuseid. Sellele lisanduvad kohustused, mis võeti digitaalse tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia raames.

1.2   Kuna komisjoni ainus pädevus kõnealuses valdkonnas on esitada tingimusi ja meetmeid piiriülese e-valitsuse harmoonilise arengu edendamiseks Euroopas, soovib komitee rõhutada, et lõppkokkuvõttes jääb Malmös võetud kohustuste täitmise tagamine liikmesriikide ülesandeks.

1.3   Et vältida segadust teist liiki teenustega, teeb komitee ettepaneku kasutada käesoleval juhul mõiste „Euroopa avalikud teenused” asemel mõistet „Euroopa piiriülesed e-valitsusteenused”.

1.4   Komitee toetab komisjoni esitatud jätkusuutliku ja uuendusliku e-valitsuse tegevuskava, mis avab tee paremini isikustatud ja interaktiivsetele teenustele ning milles võetakse enam arvesse nende kasutajate vajadusi ja ootusi, kellelt oodatakse aktiivsemat osalust e-valitsuse kujundamisel.

1.5   E-valitsuse edendamiseks tehtavat tööd peaks toetama haldusreform ja selle seosed kasutajatega, eelkõige kasutajate abiga e-valitsuse menetluste kujundamisel.

1.6   EL ja liikmesriigid peaksid rakendama kõiki meetmeid, et kaasata kõik, sealhulgas ka kõige ebasoodsamas olukorras elanikkonnarühmad digitaalühiskonna arengusse kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga ja ELi toimimise lepingu artikliga 9.

1.7   Koostoime, e-allkirja ja e-identimisega seonduvad takistused sõltuvad sageli piiriülese õigusliku aluse puudumisest, riikide õiguste erinevustest ning liikmesriikide poolt vastu võetud lahenduste kooskõlastamatusest. Vajalik on nende inimressurssidel ja asjakohastel vahenditel põhinevate süsteemide tõhus ja mitmekülgne juhtimine.

1.8   Komitee toetab Euroopa koosvõime raamistikus visiooni arendamist ühistele liidestele kehtestatud standardite kohta ning väljendab oma toetust platvormile, mille raames vahetada teavet, kogemusi ja koode, mis põhinevad avatud lähtekoodiga tarkvaral, et võimaldada parandusi ja muudatusi, ning eelkõige koosvõime jaoks sobival kujul andmetel. Teatud haldusasutuste (nt tolli) kogemusi tuleks kasutada süsteemide tehnilise, semantilise ja organisatoorse koosvõime kavandamiseks enne nende ühendamist, kuna nad tagavad ühiste eeskirjade ja tugevate õiguslike aluste käikulaskmise teel lepingute rakendamise ja toimimise stabiilsuse.

1.9   Koosvõimet peetakse praegu esmatähtsaks, kuid üksnes nende teenuste jaoks, kus see on kasulik. Koosvõime saavutamine on väga keerukas probleem ning hõlmab arvukaid meetmeid ja tehnilisi vahendeid, et tagada kodanike jaoks turvaline teabevahetus. Lisaks sellele on tegemist areneva mõistega.

1.10   Enne andmevahetuse käivitamist tuleks soovitada liikmesriikide haldusasutustel andmeid sõeluda, et internetis avaldataks üksnes teabevahetuseks vajalikud andmed, tagades eelkõige kooskõla kehtivate õigusaktidega.

1.11   Kodanike, ettevõtete ja organsatsioonide isikuandmed peavad olema kaitstud ja nende nn „õigust olla unustatud” tuleb austada. Andmete turvalisus peab olema kindlustatud ja tagatud Euroopa tasandil ning seda alates teabevahetuse väljatöötamisest nii serverite, programmide, salvestite, teabevahetuse kui ka muul tasandil. Andmete taaskasutuse võimalus kolmandate isikute poolt peab olema allutatud samadele eeskirjadele ja nõudmistele.

2.   E-valitsemise edendamine

2.1   Alates 1993. aastast on ELil lasunud kohustus kooskõlastada liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on lihtsustada digitaalset lähenemist ja vastata infoühiskonna väljakutsetele (programmid IDA IDAI, IDAII, IDABC, ISA), (1) et luua ühtne Euroopa teaberuum, mille raames tagatakse teabevahetus kättesaadava ja turvalise lairibaühenduse kaudu ning kvaliteetne, mitmekülgne ja kasutajate vajadustele kohandatud infosisu.

2.2   EL on seepärast kohandanud asjakohaseid poliitilisi suuniseid arvukates teatistes ja tegevuskavades, millest mõnede eesmärk oli kiirendada e-valitsuse loomist viie prioriteedi alusel:

| — | juurdepääs kõigi jaoks; |
| --- | --- |

—

juurdepääs kõigi jaoks;

| — | suurem tõhusus; |
| --- | --- |

—

suurem tõhusus;

| — | olulised e-valitsusteenused; |
| --- | --- |

—

olulised e-valitsusteenused;

| — | põhivahendite loomine; |
| --- | --- |

—

põhivahendite loomine;

| — | suurem osalus demokraatlikus otsustamisprotsessis. |
| --- | --- |

—

suurem osalus demokraatlikus otsustamisprotsessis.

2.3   Uus tegevuskava moodustab digitaalse tegevuskava lahutamatu osa. EL ja liikmesriigid peaksid rakendama kõiki meetmeid, et kaasata kõik, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras elanikkonnarühmad, digitaalühiskonna arengusse kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga ja ELi toimimise lepingu artikliga 9.

3.   Komisjoni uued algatused

3.1   2009. aastal Malmös toimunud viiendal e-valitsuse teemalisel ministrite konverentsil võtsid ELi ministrid endale kohustuse innustada ELi konkurentsivõimet tänu aja ja raha kokkuhoiule, mida võivad luua kättesaadavamad, interaktiivsemad ja isikupärastatumad e-valitsusteenused.

3.2   Komisjon esitab seega uue e-valitsuse tegevuskava, mis vastab konkreetselt Malmö konverentsil esitatud taotlusele ning aitab kaasa Euroopa digitaalse tegevuskava kahe peaeesmärgi saavutamisse, mille kohaselt peavad liikmesriigid kooskõlastama 2013. aastaks oma riikliku koosvõime raamistiku rakendatavate Euroopa raamistikega ning riiklikud haldusasutused peavad edendama e-valitsust, et 2015. aastaks kasutaks e-valitsusteenuseid 50 % kodanikest ja 80 % ettevõtetest.

3.3   Tegevuskavas aastateks 2011–2015 esitatud 40 meedet hõlmavad nelja valdkonda:

| A. | — | teenused, mis on välja töötatud kasutajate vajadustest lähtuvalt; |
| --- | --- | --- |

A.

—

teenused, mis on välja töötatud kasutajate vajadustest lähtuvalt;

| — | teenuste koostöine väljatöötamine, kasutades näiteks Web 2.0 tüüpi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

—

teenuste koostöine väljatöötamine, kasutades näiteks Web 2.0 tüüpi tehnoloogiaid;

| — | avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamine;

| — | läbipaistvuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

läbipaistvuse suurendamine;

| — | kodanike ja ettevõtete kaasamine poliitiliste otsuste väljatöötamisse. |
| --- | --- |

—

kodanike ja ettevõtete kaasamine poliitiliste otsuste väljatöötamisse.

| B. | — | ettevõtjate sujuv teenindamine; |
| --- | --- | --- |

B.

—

ettevõtjate sujuv teenindamine;

| — | piiriüleste teenuste osutamine üle kogu ELi. |
| --- | --- |

—

piiriüleste teenuste osutamine üle kogu ELi.

| C. | — | haldusasutuste tööprotsessi parandamine (e-riigihanked, taotluste kiirendatud menetlus, jms); |
| --- | --- | --- |

C.

—

haldusasutuste tööprotsessi parandamine (e-riigihanked, taotluste kiirendatud menetlus, jms);

| — | halduskoormuse vähendamine; |
| --- | --- |

—

halduskoormuse vähendamine;

| — | keskkonnasõbralikud valitsemistavad (elektrooniline arhiveerimine, videokonverentside kasutamine, et vältida sõite jms). |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralikud valitsemistavad (elektrooniline arhiveerimine, videokonverentside kasutamine, et vältida sõite jms).

| D. | — | avatud spetsifikatsioonid ja koosvõime (Euroopa koosvõime raamistiku rakendamine); |
| --- | --- | --- |

D.

—

avatud spetsifikatsioonid ja koosvõime (Euroopa koosvõime raamistiku rakendamine);

| — | alusrakenduste loomine (e-allkirja käsitleva direktiivi läbivaatamine, otsuse ettepanek e-identimise ja e-autentimise vastastikuse tunnustamise kohta kogu ELis). |
| --- | --- |

—

alusrakenduste loomine (e-allkirja käsitleva direktiivi läbivaatamine, otsuse ettepanek e-identimise ja e-autentimise vastastikuse tunnustamise kohta kogu ELis).

3.4   Tegevuskava hõlmab järgmisi konkreetseid meetmeid:

| — | tagada teatud teave ühekordne turvaline salvestamine (ning vältida sama teabe korduvat edastamist erinevatele haldusasutustele); |
| --- | --- |

—

tagada teatud teave ühekordne turvaline salvestamine (ning vältida sama teabe korduvat edastamist erinevatele haldusasutustele);

| — | arendada üleeuroopalist e-identiteedi süsteemi („eID”), et lihtsustada teatud piiriüleseid menetlusi, nagu ettevõtte loomine välismaal, teise riiki kolimine või tööleasumine, pensioniõiguste elektrooniline ülekandmine teise riiki, teise riigi kooli või ülikooli õppima asumine; |
| --- | --- |

—

arendada üleeuroopalist e-identiteedi süsteemi („eID”), et lihtsustada teatud piiriüleseid menetlusi, nagu ettevõtte loomine välismaal, teise riiki kolimine või tööleasumine, pensioniõiguste elektrooniline ülekandmine teise riiki, teise riigi kooli või ülikooli õppima asumine;

| — | võimaldada kodanikel ja ettevõtetel jälgida reaalajas oma toimikute menetlemist haldusasutuses, suurendades läbipaistvust ja avatust; |
| --- | --- |

—

võimaldada kodanikel ja ettevõtetel jälgida reaalajas oma toimikute menetlemist haldusasutuses, suurendades läbipaistvust ja avatust;

| — | isikustada teenused, et nad vastaksid paremini kasutajate konkreetsetele vajadustele, nt tagades dokumentide ja teabe kiire ja turvalise saatmise elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

—

isikustada teenused, et nad vastaksid paremini kasutajate konkreetsetele vajadustele, nt tagades dokumentide ja teabe kiire ja turvalise saatmise elektroonilisel teel;

| — | võimaldada andmete taaskasutamist kolmandate isikute poolt, et lihtsustada uute avalike teenuste väljatöötamist. |
| --- | --- |

—

võimaldada andmete taaskasutamist kolmandate isikute poolt, et lihtsustada uute avalike teenuste väljatöötamist.

4.   Üldised märkused

Komitee nõustub tungiva vajadusega edendada jätkusuutlikku ja uuenduslikku e-valitsust ning sujuvat piiriülest koosvõimet.

4.1   Kõnealusel taustal meenutab komitee, et komisjoni peaülesanne seisneb praegu soodsamate võimaluste loomises e-valitsuse menetluste arenguks ja eelkõige teatud eeltingimuste, nt koosvõime, e-allkirjade ja e-identimise võimaluse ning liikmesriikide meetmete kooskõlastamise loomises, tingimusel et nende liikmesriikide valitsustel, kes on võtnud endale poliitilise kohustuse Malmö deklaratsiooniga, on keskne roll valitud meetmete rakendamisel.

4.2   Komitee sooviks juhtida eelkõige tähelepanu asjaolule, et „Euroopa avalike teenuste” mõiste, mida komisjon kasutab oma teatises koostoime kohta, on asjakohatu ja eksitav. Oma arvamuses teemal „Üldist majandushuvi pakkuvad teenused: kuidas peaksid jagunema pädevused ELi ja liikmesriikide vahel?” (2) käsitles komitee avalikke teenuseid, mida ei ole võimalik viia riiklikule ega kohalikule tasandile ning mida võib vaadelda kui ühenduse üldhuviteenuseid. Piiriülesed e-valitsusteenused, isegi kui neil on teatud määral ELi mõõde, kuna nad on oma olemuselt piiriülesed, erinevad täielikult teenustest, mida võiks iseloomustada kui Euroopa avalikke teenuseid.

4.3   Komitee toetab uut strateegiat, mis hõlmab üleminekut eelmiselt, pigem üldist laadi lähenemisviisilt isikustatud lähenemisviisile, mis avab tee interaktiivsematele avalikele teenustele, vastates paremini kasutajate ootustele ja nõudmistele. See lähenemisviis toetub selliste avalike e-teenuste uuele põlvkonnale, mis on avatud, paindlikud ja sujuvad kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

4.4   Komitee avaldab komisjonile tunnustust selle eest, et komisjon avas kasutajatele (kodanikele, ettevõtetele, valitsusvälistele organisatsioonidele ning komisjoni poolt tunnustatud ametlikele dialoogistruktuuridele) tee, et nad võiksid õigeaegselt etendada aktiivsemat rolli e-valitsusteenuste kujundamisel vastavalt oma vajadustele.

4.5   Komitee toetab seega komisjoni uut tegevuskava, mis võimaldab kõigil sidusrühmadel saada kasu kiirematest ja kvaliteetsematest avalikest teenustest ning aitab riiklikel ametiasutustel vaadata läbi oma lähenemisviis teenuste osutamisele ja asutusesisesed menetlused, et paremini vastata uutele kiiruse, kättesaadavuse ja lihtsuse nõuetele.

4.6   Komiteel on siiski mulje, et liigagi tihti ei ole haldusasutuste peamises huviorbiidis kasutajad, vaid e-valitsus on korraldatud pigem asutuse enda sisemist struktuuri kui kodanikke silmas pidades, mis toob kasutajate jaoks kaasa probleemid seoses teabe kättesaadavusega ning nähtavuse ja graafilise kujunduse järjepidevuse puudumisega.

4.7   Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei ole käsitlenud andmete kaitse ja sõelumise küsimust. Asjakohast 2001. aasta määrust tuleb täiel määral rakendada ja kodanike isikuandmeid ei tohi edastada, ilma et oleks täielikult tagatud nende konfidentsiaalsus, kodanike õigus olla unustatud ja kõnealuste nõuete täitmine. Komitee väljendab oma kõhklusi seoses nende andmete taaskasutamisega kolmandate isikute poolt.

4.8   Tehniliste ja infotehnoloogiliste küsimuste tähtsust ei tohi alahinnata, kuna nad mõjutavad koosvõime ja andmeturve edukust tehnilise, semantilise ja organisatoorse koosvõime valdkonnas. E-valitsuse lõpptulemus peaks olema nii e-valitsuse kui ka e-valitsuse ja kasutajate vaheliste suhete ümberkorraldamine. E-valitsus annaks rahuldavaid tulemusi kõikide osapoolte jaoks üksnes siis, kui ta ei ole välja töötatud mitte eesmärgina omaette, vaid muutuste läbiviimise vahendina, millele lisandub koolitus, individuaalne ja kollektiivne tagasiside ja teabevahetus. Eesmärk ei ole vahetada inimesed IT-vahendite vastu välja, vaid anda inimestele rohkem aega, et nad saaksid seda kasutada suurema lisaväärtusega ülesannete täitmiseks, sealhulgas tugiteenuste osutamiseks kodanikele, aidates neil e-valitsusega lähemalt tutvuda ja seda kasutada (3). See on eriti tähtis, arvestades komisjoni väidet, et piiriüleseid e-valitsusteenuseid kasutatakse vähe ja isegi kui e-valitsusteenuseid pakutakse, keeldub suurem osa Euroopa kodanikest neid kasutamast.

4.9   E-valitsuse kasutamise tõhustamist tuleb tingimata vaadelda koos ühenduvuse, e-pädevuste ja e-kaasatuse probleemidega (3).

4.10   Kuigi suur hulk e-valitsusteenuseid on juba kättesaadavad ning nende kvaliteet paraneb aastate jooksul pidevalt, on komitee siiski kahtleval seisukohal komisjoni esitatud e-valitsuse alase võrdleva hinnangu üle, mis põhineb liiga väheste teenuste analüüsil ega ole seetõttu representatiivne. Seega ei saa olla tõsi, et e-teenuste kättesaadavus Portugalis on 100 %. Siiski tuleks märkida, et kõigi e-valitsusteenuste jaoks ei ole vajalik piiriülene koosvõime.

4.11   Tuleks vältida seda, et digitaalne lõhe muutuks e-valitsuse lõheks. Üks põhjus, miks kodanikud jäävad e-valitsuse kasutamise suhtes kõhklevale seisukohale, peitub kindlasti umbusalduses andmekaitse ja -turve vastu. Komitee peab vältimatult vajalikuks luua tõeline demokraatlik kontroll meetodite ja andmete kasutamise üle ning kaasata Euroopa andmekaitseinspektor. Vastasel juhul on ta vastu andmete taaskasutamisele kolmandate isikute poolt, nagu komisjon välja pakub, lootes, et kerkivad esile uued e-valitsusteenused. Komitee leiab, et sellise nõuandekomitee loomine e-valitsuse valdkonnas, kuhu kuuluvad ELi, riikide valitsuste, sotsiaalpartnerite ja kasutajate esindajad, on vajalik.

4.12   Komitee meenutab kõnealuses kontekstis esmatähtsat vajadust nn koodeksi järele (mis kujutaks endast siduvate eeskirjade kogumit) IKT kasutaja õiguste kohta, mis tuleb välja töötada koostöös kodanikuühiskonna esindajatega.

4.13   Mis puudutab avalikke hankeid (mis moodustavad ligikaudu 18 % ELi SKP-st kaupade, teenuste ja töö valdkonnas ning mis moodustavad ühtse turu akti ühe võtmeelemendi 12-st), siis saab praegu elektrooniliselt sõlmida ligikaudu 60 % ELi avaliku hanke lepingutest, mis jääb veel kaugele esimeses i2010 e-valitsuse tegevuskavas 2010. aastaks seatud eesmärgist, milleks oli 100 %.

4.14   Oma arvamuses (4) e-riigihangete laiemat kasutuselevõttu ELis käsitleva rohelise raamatu kohta soovitas komitee rakendada järelevalvemehhanismi, et eelkõige analüüsida liikmesriikides e-riigihanke kasutuselevõtu edusamme, takistusi, parandusmeetmeid jne.

4.15   Komitee lisas samas arvamuses veel, et e-riigihangete rakendamisel tuleks liikmesriike innustada otsima uuenduslikke lahendusi, et aidata toime tulla äritegevuse ja keeleküsimustega, ning Euroopa Komisjon peaks samaaegselt juhirolli võtmisega tegutsema eeskujuna, võttes e-hanked kasutusele oma allasutustes.

4.16   Kuigi koosvõime, e-allkiri ja e-autentimine on tõhusad vahendid e-valitsuse piiriüleste teenuste arendamisel, takistab neid sageli sellise piiriülese ja sektoriülese õigusliku aluse puudumine, mis on kohandatav koosvõimele, erinevustele riikide õigustes ja riikide valitud ühildumatutele lahendustele.

4.17   Et tõkestada infrastruktuuride ja arhitektuuri killustatust ja ühiste suuniste puudumist, mis ähvardab mitmekordistada ühildumatute lahenduste arvu, tuleks välja töötada ühine visioon ja ühised normid.

4.18   Komitee toetab komisjoni koosvõimetegevust järgmistes valdkondades: turvaline teabevahetus, koosvõime ülesehitus ja Euroopa uute õigusvahendite IKT-le avaldatava mõju hinnang – kõik see Euroopa koosvõimestrateegia raames (EIS, European Interoperability Strategy).

4.19   Samuti kiidab komitee heaks idee, et Euroopa koosvõimeraamistiku (EIF, European Interoperabilty Framework) eesmärk peaks olema määratleda koos organisatsioonidega, kes soovivad e-teenuste osutamisel koostööd teha, sellised ühised elemendid nagu sõnavara, mõisted, põhimõtted, suunised, standardid, spetsifikatsioonid ja tavad. Mitmekeelsust tuleb edendada ning nende tegurite igapäevane ajakohastamine on kohustuslik.

4.20   Riiklikud ametiasutused peavad piiriüleste e-teenuste kehtestamisel võtma koosvõimealaste kokkulepete aluseks olemasolevad ametlikud spetsifikatsioonid või nende puudumisel tegema koostööd samades valdkondades tegutsevate rühmadega. Riiklikud ametiasutused peavad ametlike spetsifikatsioonide hindamisel ja valikul kasutama struktureeritud, läbipaistvat ja objektiivset lähenemisviisi.

4.21   Komitee toetab komisjoni kavatsust avaldada lähiajal riiklikele ametiasutustele mõeldud teatis, milles on ära toodud suunised seoste kohta IKT standardimise ja riigihangete vahel, mis näib olevat hea vahend, et avardada juurdepääsu riigihangetele ja lihtsustada asjaomaseid haldusformaalsusi.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EÜT C 249, 13.9.1993, lk 6; EÜT C 214, 10.7.1998, lk 33; EÜT C 80, 3.4.2002, lk 21; ELT C 80, 30.3.2004, lk 83; ELT C 218, 11.9.2009, lk 36.

1

(2)  ELT C 128, 18.5.2010, lk 65.

2

(3)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 9.

3

(4)  ELT C 318, 29.10.2011, lk 99.

4

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” ”

KOM(2011) 21 lõplik

2011/C 376/18

Raportöör: Lutz RIBBE

26. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus””

KOM(2011) 21 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 6. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011. aastal (22. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 120, vastu hääletas 13, erapooletuks jäi 10.

1.   Kokkuvõte

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa”, ent peab seda liiga ebamääraseks. Arvestades kesksete keskkonnaküsimuste globaalset mõõdet, viitab komitee ettepanekutele, mille ta koostas 2012. aasta ÜRO säästva arengu konverentsi tarvis, ning komitee tööle, mis puudutab 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava (1).

1.2   Komitee ootab komisjonilt, et see kirjeldaks 20 väljakuulutatud algatuses väga täpselt järgmisi aspekte:

| — | mida täpselt mõeldakse „ressursitõhususe” all; |
| --- | --- |

—

mida täpselt mõeldakse „ressursitõhususe” all;

| — | mida on võimalik saavutada juba tehnoloogilise optimeerimisega ja/või |
| --- | --- |

—

mida on võimalik saavutada juba tehnoloogilise optimeerimisega ja/või

| — | millistes sektorites peavad toimuma väljakuulutatud „suured muudatused”, kuidas need täpselt välja peavad nägema ja milliste vahenditega on need kavas saavutada; |
| --- | --- |

—

millistes sektorites peavad toimuma väljakuulutatud „suured muudatused”, kuidas need täpselt välja peavad nägema ja milliste vahenditega on need kavas saavutada;

| — | millised muudatused tootjate ja tarbijate käitumises on konkreetselt vajalikud ning kuidas on võimalik neid kiirendada. |
| --- | --- |

—

millised muudatused tootjate ja tarbijate käitumises on konkreetselt vajalikud ning kuidas on võimalik neid kiirendada.

1.3   On täiesti selge, et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiaga tuleb anda otsustav suund jätkusuutlikule ja seega ka ressursitõhusale majandusele. Ent ikkagi näib mõttekas jagada ka edaspidi ülesanded säästva arengu strateegia ja Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia vahel.

1.4   Komitee jaoks jääb arusaamatuks ressursitõhususalgatuse lisamine Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiasse. Komitee näeb seda pigem kui 2001. aastal vastu võetud ja 2006. aastal läbi vaadatud säästva arengu strateegia täpsustust, juba ainuüksi seetõttu, et algatuse ajaline eesmärk ulatub oluliselt kaugemale kui aastasse 2020. Komitee kutsub üles taaselustama säästva arengu strateegia, mille komisjon on tema arvates tähelepanuta jätnud.

2.   Sissejuhatavad märkused

2.1   Natuke aega enne seda, kui komisjon palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada arvamuse juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” teemal, oli komitee juhatus otsustanud koostada omaalgatusliku arvamuse ELi säästva arengu strateegia hetkeseisu ja olukorra kohta.

2.2   Komitee tööorganid otsustasid nimetatud kaks teemat käesolevas arvamuses kokku võtta.

3.   Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus

3.1   Komisjoni poolt avaldatud ja käesolevas arvamuses vaadeldav juhtalgatus „Ressursitõhus Euroopa” on üks seitsmest uuest juhtalgatusest, mille komisjon Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia raames sisse viib.

3.2   Teatises toob komisjon – mitte esmakordselt – välja, et praegune intensiivne ressursikasutus koormab ülemääraselt planeedi keskkonda ja ohustab samal ajal ka varustuskindlust, seda enam, et tärkava majandusega riigid ja arengumaad püüdlevad võrreldava heaolu saavutamise poole. See on heaolu, mis tugineb mittejätkusuutlikele tootmis- ja tarbimismustritele.

3.3   Kõnealuse juhtalgatuse raames peaks veel 2011. aasta jooksul avaldatama kokku 20 algatust, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa ressursitõhusaks muutmisele. Komisjon on seisukohal, et Euroopa ressursitõhusaks muutmiseks „tuleb arendada tehnoloogiat, teha suuri muudatusi energia-, tööstus-, põllumajandus- ja transpordisüsteemides ning muuta ka tootjate ja tarbijate käitumist.”

3.4   Komisjoni väitel tuleb „välja töötada uued tooted ja teenused ning leida võimalused sisendite [...] vähendamiseks” ning koordineerida tegevust, milleks on vaja poliitilist nähtavust.

3.5   Selleks tuleb kõigepealt „järjekindlalt analüüsida põhjuseid, miks mõningaid loodusvarasid ei kasutata tõhusalt”, et seejärel valida lähenemisviis, mis „on kõikehõlmav ja sidus vaid juhul, kui õnnestub saavutada sünergia eri valdkondades võetavate meetmete vahel ja kompromiss eri poliitikavaldkondade eesmärkide vahel.”

3.6   Kõnealuse juhtalgatuse peamine eesmärk „on leppida kokku pikaajaline toimimisviis”, mis ulatub aastani 2050 ja milles selgitatakse, kuidas näeb välja vähese CO2-heitega majandus, kuidas on võimalik ümber kujundada energia- ja transpordisüsteem ning kuidas on võimalik „kaotada seos majanduskasvu ja ressursside kasutamise vahel”.

4.   Üldised märkused juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” kohta ning seose kohta säästva arengu strateegiaga

4.1   Komitee tervitab komisjoni algatust, mida ta näeb säästva arengu strateegia olulise ja isegi keskse osana, mis aga ei saa strateegiat asendada.

4.2   Ta nõustub komisjoniga selles osas, et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia raames tuleb anda arengusuunad aastani 2050 ja sellele järgnevaks ajaks. Ent komitee sooviks teada, miks seob komisjon selle juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiaga ning miks ei esitle komisjon seda kui säästva arengu strateegia täpsustust, mis oleks märksa mõttekam. Ainuüksi tõsiasi, et komisjoni teatises räägitakse pigem 2050. aasta perspektiivist kui 2020. aastast, näitab, et tegu on pikaajalise ülesandega.

4.3   Komisjoni väide, mille kohaselt on vaja arendada tehnoloogiat, teha suuri muudatusi energia-, tööstus-, põllumajandus- ja transpordisüsteemides ning muuta ka tootjate ja tarbijate käitumist, ühtib komitee seisukohaga, mille komitee esitas juba oma 28. aprilli 2004. aasta ettevalmistavas arvamuses Euroopa Liidu säästva arengu strateegia hindamise kohta. Ent komitee viitas juba tookord sellele, et säästva arengu poliitika edukuse seisukohalt on vältimatu võimalikult konkreetselt sätestada, millised muudatused on vajalikud ja kuidas neid tuleb ellu viia.

4.4   Just selles osas esineb teatises puudujääke. Teatis on küll hästi loetav, ent puudu jääb konkreetsusest. Seetõttu peab komitee tingimata vajalikuks 20 esitatavas algatuses väga täpselt kirjeldada, mis peab kuidas muutuma, kus täpselt võib oodata vastuseisu muutustele ja milliste konkreetse meetmetega tuleks need ületada.

4.5   Seejuures näib komiteele komisjoni esitatud jaotus –

| — | tehnoloogia arendus, |
| --- | --- |

—

tehnoloogia arendus,

| — | suured muudatused ning |
| --- | --- |

—

suured muudatused ning

| — | tootjate ja tarbijate käitumise muutmine – |
| --- | --- |

—

tootjate ja tarbijate käitumise muutmine –

väga kasulik. Sellest tulenevalt peaks komisjon selgitama, mida on võimalik saavutada tehnoloogia arendamisega, kus on arengu piirid ning mis teeb lõppkokkuvõttes vajalikuks suured muudatused teatud elu- ja majandusvaldkondades.

4.6   Esmalt on aga teatise kohaselt tõepoolest vaja „järjekindlalt analüüsida”, miks täna ikka veel ressurssidega nii ebatõhusalt ümber käiakse. Just selle analüüsi puudumist näeb komitee teatise nõrga küljena.

4.7   Komitee jagab vaid väga piiratud ulatuses komisjoni teesi, mille kohaselt ressursside ebatõhus kasutamine tuleneb sellest, et puudub teave selle kohta, mis see ühiskonnale tegelikult maksma läheb. Sest näiteks tulevaste kliimamuutuste kulusid on vägagi veenvalt kirjeldatud nn Sterni aruandes, bioloogilise mitmekesisuse hävimise kulusid aga nn TEEBi aruandes (The Economics of Ecosystems and Biodiversity). Sellest hoolimata ei ole midagi märkimisväärselt muutunud.

4.8   Praeguse ebatõhususe põhjused on oletatavasti pigem järgmised:

| a) | endiselt puudub tõeline ühiskondlik konsensus praeguse olukorra hindamise osas (mis on tõhus/ebatõhus? Kui jätkusuutlikud/mittejätkusuutlikud oleme meie/on teatud majandusharud täna tegelikult?); |
| --- | --- |

a)

endiselt puudub tõeline ühiskondlik konsensus praeguse olukorra hindamise osas (mis on tõhus/ebatõhus? Kui jätkusuutlikud/mittejätkusuutlikud oleme meie/on teatud majandusharud täna tegelikult?);

| b) | valitseb suur selgusetus selles osas, mida säästev areng, nn roheline majandus (green economy) või ressursitõhus majandus endast konkreetselt kujutab. Puudub selge, üldkehtiv seisukoht või määratlus selle kohta, mida eelnimetatu tähendab üksikute poliitikavaldkondade seisukohalt; |
| --- | --- |

b)

valitseb suur selgusetus selles osas, mida säästev areng, nn roheline majandus (green economy) või ressursitõhus majandus endast konkreetselt kujutab. Puudub selge, üldkehtiv seisukoht või määratlus selle kohta, mida eelnimetatu tähendab üksikute poliitikavaldkondade seisukohalt;

| c) | vastavalt huvidele valitsevad täiesti erinevad nägemused selles osas, mis peab konkreetselt kvalitatiivselt ja ka kvantitatiivselt muutuma, mille poolest peavad seega tulevased arengud tänastest arengutest erinema ja millist mõju avaldavad need tulevikus igapäevaelule ja majandusele. |
| --- | --- |

c)

vastavalt huvidele valitsevad täiesti erinevad nägemused selles osas, mis peab konkreetselt kvalitatiivselt ja ka kvantitatiivselt muutuma, mille poolest peavad seega tulevased arengud tänastest arengutest erinema ja millist mõju avaldavad need tulevikus igapäevaelule ja majandusele.

4.9   Komisjonil on õigus, kui ta oma teatises ütleb, et mittejätkusuutlik majandus loob täna aluse heaolule, mida paljud inimesed naudivad (ja millest teised ilma on jäetud). Mittejätkusuutliku majanduse tagajärjed tabavad täie hooga alles tulevasi põlvkondi, kes peavad nendega toime tulema.

4.10   Selle tunnistamine ja sellest vajalike järelduste tegemine on raske nii poliitikutele ja majanduselu esindajatele kui ka kodanikuühiskonnale tervikuna. Seejuures on raskendav asjaolu see, et keegi ei oska endale ette kujutada, kuidas on võimalik tagada see nn uus heaolu vaid kümnendiku praeguse energiakuluga. Sellest teadmatusest tulenevad hirmud ja ebakindlus, millega tuleb väga tundlikult ümber käia (2).

Tehnoloogiline optimeerimine, suured muudatused ja käitumise muutmine

4.11   Võrreldes juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” uuesti sõnastatud eesmärkidega (süsinikdioksiidi heite vähendamine 80 – 95 %) näivad Euroopa Liidu senised kvantitatiivsed eesmärgid – näiteks CO2 heite vähendamine 20 % aastaks 2020 – tühised. Sest kasvuhoonegaaside 20 % piiramine on praeguse süsteemi jätkuva tehnoloogilise ebatõhususe tõttu ning tänu tehnilist optimeerimist hõlmavatele uutele tehnoloogiatele võrdlemisi lihtsalt teostatav. Ent isegi senise, üheselt jätkuvalt ebapiisava eesmärgi elluviimisel oli ja on mitmeid hoiatavaid hääli, mille kohaselt seatakse majanduse konkurentsivõime küsimuse alla juba kavandatud tehnoloogiliste meetmete ja optimeerimisega. Tulemus: täna ei rakendata järjekindlalt ellu isegi mitte seda, mis oleks suures osas teostatav tehnoloogilise optimeerimise abil ilma tarbimist piiramata. On selge, et vastuseis kaugemale ulatuvate meetmete suhtes (märksõna: suured muudatused) muutub veelgi ulatuslikumaks.

4.12   Komitee peab vajalikuks viidata väga selgelt sellele, et tõhususe tehnoloogiline optimeerimine on küll oluline eesmärkide saavutamise seisukohalt. Ent ka kõige ressursitõhusamaid tehnoloogiaid ei tohi automaatselt samastada „jätkusuutlikkusega”. Selle kohta vaid üks näide: Saksa autotööstus, kellel õnnestus edukalt ennetada komisjoni poolt ette nähtud rangeid heitkoguste piirmäärasid (120 g CO2/km), on uhke oma uute tehnoloogiliste lahenduste üle. Audi uhkeldab näiteks sellega, et uus A7 (silindrimaht 2,7 l) kulutab oma 180-hobujõulise võimsuse juures „vaid” ligikaudu 6,8 l diislit 100 km kohta (tootes seega 180 g CO2/km). Kui seda võrrelda väärtustega, mida varem vastavad sõidukiklassid õhku paiskasid, on see kindlasti edusamm tõhususe suunas, ent sellel ei ole midagi pistmist jätkusuutlikkusega. Audi A7 ei ole jätkusuutlik ega ressursitõhus! See ei ole uue rohelise majanduse väljendus, vaid pigem hea tõestus sellest, et piiratud toorainet on võimalik väidetavalt kasutada ka tõhusate tehnoloogiatega ning et vajalik on täiesti uus liikuvuspoliitika inimestele ja kaupadele.

4.13   Komitee väljendab kahetsust, et komisjon käsitleb juhtalgatuses vaid mööda minnes ja paari lausega olulisimat küsimust sellest, et nimelt läänemaailma tänane ühiskondlik heaolumudel tugineb liiga tugevalt odavamate energiaallikate kasutamisele ja materjalide kasvavale, sageli ebatõhusale kasutamisele.

4.14   Juhtalgatus „Ressursitõhus Euroopa”, veel parem: taaselustatud säästva arengu strateegia, peaks aga just seda valdkonda märksa põhjalikumalt käsitlema. Komisjoni teatises mainitakse mõnel pool küll „kompromisside saavutamist eri poliitikavaldkondade eesmärkide vahel”, mis on takistuseks ressursitõhusamale lähenemisviisile, ent seda ei selgitata piisavalt, samuti jääb ebaselgeks, kuidas kavatseb poliitika sellega ümber käia.

4.15   Kui keeruline aga selliste kompromisside saavutamine on, tuleb praegu hästi esile Saksamaal, kus on otsustatud läbi viia suur muudatus energiasektoris ilma CO2 vähendamise eesmärki küsimuse alla seadmata.

Põhjalikud ümberkorraldused

4.16   Meie ees seisev suur ülesanne on kirjeldada, arendada ja rakendada põhjalikke ümberkorraldusi, uut majanduskorda ja sellest tulenevalt majanduse uut konkurentsivõimet (ka ülemaailmses mõõtkavas). On lõppemas odavate energiaallikate ja toorainete ajastu nende ülemäärase kasutuse tõttu, ja meil on ka tulevasi põlvkondi silmas pidades kohustus õppida jagama kõnealuseid napiks jäänud ökoloogilisi varasid. Seetõttu on poliitika ülesanne selgitada senisest palju paremini, et sellise majanduse konkurentsivõime, mis põhineb odavatel energiaallikatel ja loodusvarade ülemäärasel kasutamisel ning millel on lisaks võimalus lükata keskkonnakulud teiste kanda, ei ole pikemas perspektiivis sugugi jätkusuutlik. Ühiskonnapoliitika seisukohast ei saa ega tohi küsimus olla sellise majanduskorra säilitamises, vaid peab olema selle ümberkorraldamises.

4.17   Sellele eesmärgile võib ressursitõhususalgatus tulemuslikult kaasa aidata, ent üksi ta seda saavutada ei suuda. Sest ressursitõhususe küsimuse lahendamisega ei anta vastuseid jätkusuutlikkuse muude aspektidega seotud küsimustele. Seetõttu koostatigi säästva arengu strateegia, mille abil tuleb kirjeldada ja alustada Euroopa ühiskonna- ja majanduskorra järkjärgulist ümberkorraldamist ning selle sidumist põlvkondadevahelise võrdsuse ja õiglase jaotumise küsimustega.

4.18   Ressursitõhususalgatuses ei suudetud isegi mitte määratleda ressursitõhususe mõistet. See kujutab endast järjekordset puudust, millele komitee soovib tähelepanu juhtida. Oleks soovitav kirjeldada täpsemalt üksikute toodete, meetodite ja valdkondade jaoks vastavat ressursitõhusaks peetavat tehnoloogiat ning edendada seda nn top-runner-põhimõtte alusel. Selles suunas on teatises juba tehtud esimesed sammud energiatõhususe märgistamise näol nt jahutusseadmete puhul.

4.19   Ei ole mingit kahtlust, et ressursitõhusate struktuuride töölerakendamiseks on vaja kasutada erinevaid vahendeid. Üks neist on toote hinnakujundus, millel on komisjoni arvates oluline osa. Seega märgiti õieti, et „tuleb pöörata suuremat tähelepanu sobiva hinnataseme saavutamisele” ja hindade läbipaistvusele ning et „hinnad peaksid kajastama [kõiki] kulusid, mida ressursi kasutamine ühiskonnale põhjustab.” Seda tõdemust aga kindlasti ei saa lugeda 2011. aasta uueks teadussaavutuseks. Ning samuti ei ole midagi uut selles, et komitee on korduvalt nõudnud väliskulude vastavat sisestamist. Ent kahjuks jäävad edusammud soovitust palju väiksemaks, mida ei saa panna üksnes komisjoni ja liikmesriikide süüks, vaid mis on tingitud ka majanduselu teatud ringkondade vastuseisust, kuna nemad ei saa sellest mingit kasu, vaid vastupidi: nõutud põhjalikud ümberkorraldused avaldaksid neile n-ö negatiivset mõju. Poliitika peab suutma kõnealusest vastuseisust järk-järgult jagu saada.

4.20   Selleks oleks hädavajalik selgitada, kuidas kavatsetakse edeneda teel sobiva hinnataseme ja hindade läbipaistvuse poole. Ent konkreetseid ettepanekuid selle kohta strateegias ei sisaldu.

5.   Poliitika ja kodanikuühiskonna ning ressursitõhususalgatuse, Euroopa 2020. aasta strateegia ja säästva arengu strateegia koostoime ehk vajadus hea valitsemistava järele

5.1   Arvestades tõika, et säästev areng, rohelise majanduse loomine või ressursitõhusale majandusele suunatud ümberkorraldused edenevad vaid visalt, oleks mõistlik, et poliitikud uuriksid põhjalikult viivituste põhjuseid. Mõnele neist juhtis komitee juba eespool tähelepanu.

5.2   Aeglaselt, väga aeglaselt ollakse jõudmas arusaamani, et meie tänapäevases majandussüsteemis tehtavad muudatused peavad olema tõepoolest põhjalikud, et tegemist oleks tõesti säästva arenguga. Komitee avaldab heameelt selle üle, et komisjoni teatises on selles osas toodud mõned konkreetsed arvud näiteks selle kohta, et ELis tuleks 2050. aastaks vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 80–95 %. Nende sihtarvude esmamainimisel rääkis Euroopa Komisjoni president Barroso nn uuest tööstusrevolutsioonist, mis meid ees ootab või mille me peame läbi viima.

5.3   Komitee juhib kõnealuse käivitatava arutelu raames uuesti tähelepanu sellele, et tema arvates on juba ammu aeg käivitada põhimõtteline arutelu majanduskasvu mõiste üle. Komitee koostatud asjaomaseid arvamusi teemal „SKT näitajast kaugemale vaatamine” on komisjonile ja nõukogule tutvustatud. Arvamustes rõhutatakse, et vana rahvamajanduslik põhimõte „Majanduskasv tähendab heaolu” on tänaseks kaotanud oma kehtivuse.

5.4   Ent kahjuks ei arutleta selle üle piisavalt ei ressursitõhususalgatuse ega ELi 2020. aasta strateegia raames. Vastupidi, mõlema dokumendi sisust lähtudes võib tekkida mulje justkui oleks see majanduskasv väärtus omaette.

5.5   ELi 2020. aasta strateegias on kirjas: „Euroopa 2020. aasta strateegias peaksid kesksel kohal olema kolm prioriteeti:

| — | arukas majanduskasv – välja arendada teadmistele ja innovatsioonile tuginev majandussüsteem; |
| --- | --- |

—

arukas majanduskasv – välja arendada teadmistele ja innovatsioonile tuginev majandussüsteem;

| — | jätkusuutlik majanduskasv – edendada senisest ressursitõhusamat, loodussäästlikumat ja konkurentsivõimelisemat majandussüsteemi; |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik majanduskasv – edendada senisest ressursitõhusamat, loodussäästlikumat ja konkurentsivõimelisemat majandussüsteemi;

| — | kaasav majanduskasv – tugevdada kõrge tööhõivemääraga ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavat majandussüsteemi. |
| --- | --- |

—

kaasav majanduskasv – tugevdada kõrge tööhõivemääraga ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavat majandussüsteemi.

Nimetatud kolm prioriteeti täiendavad üksteist vastastikku ja loovad kujutluse Euroopa 21. sajandi sotsiaalsest turumajandusest.”

5.6   Komitee kahtleb, millist sõnumit soovivad komisjon ja nõukogu sellise sõnastusega edastada: kas ühiskond peaks neid tõlgendama selliselt, et varem oli tegemist majanduskasvuga, mis ei tuginenud teadmistele ja innovatsioonile? Kas poliitika eesmärk ei ole alati olnud edendada kõrget tööhõivemäära ning sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust? Ning kas kõnealuste erinevate majanduskasvukontseptsioonidega kaasneb automaatselt ka säästev areng? Kui jah, siis miks komisjon või Euroopa Ülemkogu ei kasuta enam jätkusuutlikkuse mõistet, miks kirjeldatakse „kujutlust Euroopa 21. sajandi sotsiaalsest turumajandusest”, ent mitte nt sotsiaalökoloogilisest turumajandusest?

5.7   Komisjon on täiesti teadlik sellest, et näiteks loodusvarade järjekindel kaitse võib kahtlemata kaasa aidata SKT vähenemisele ning mitte selle suurenemisele. Kui ükskord kõik tavapärased hõõglambid on müügikeelu kehtestamise tõttu asendatud säästulampidega, kui kõik hooned on nõuetekohaselt isoleeritud ja kõik energia kokkuhoiumeetmed ellu rakendatud, siis väheneb märkimisväärselt nt energiakulu ja seega ka SKT. Seetõttu juhib komitee uuesti tähelepanu sellele, et

| — | majanduskasvu mõiste tuleb uuesti määratleda; |
| --- | --- |

—

majanduskasvu mõiste tuleb uuesti määratleda;

| — | SKT näitajast ei saa teha järeldusi õnne, heaolu, keskkonna olukorra, rahvatervise või sotsiaalse õigluse osas. |
| --- | --- |

—

SKT näitajast ei saa teha järeldusi õnne, heaolu, keskkonna olukorra, rahvatervise või sotsiaalse õigluse osas.

Uus tööstusrevolutsioon – vastutustunde revolutsioon

5.8   Kui komisjoni president Barroso räägib uuest tööstusrevolutsioonist, siis on tal õigus üksnes selles osas, mis puudutab võimalike muutuste radikaalsust. Tuleviku tarbeks on vaja uut tootmis- ja tarbimismudelit. Mõistagi on Barroso igati teadlik sellest, et revolutsiooni mõiste on ühiskonnapoliitiliselt täiesti ebakohane ja võib tekitada inimestes hirmusid. Revolutsioonid sünnivad suurte inimrühmade allasurumise tingimustes, milles allasurutud tahavad vastuvõetamatut olukorda muuta kiiresti ja püsivalt, pöörates võimulolijate vastu.

5.9   Ent säästva arengu ja ressursitõhususe üle peetava arutelu puhul ei ole tegemist sellise olukorraga. Vastupidi: ei ole tuvastatavad suured inimrühmad, kes oleks pööranud valitsevate struktuuride vastu. Pigem on olukord nii, et elatakse päris kena elu ühiskonnas, kes tarbib igal aastal naftat koguses, mis on tekkinud u 5 miljoni aasta jooksul, ja kelle tegevuse tagajärjel sureb igal aastal välja 10 000 korda rohkem liike kui tavapärase evolutsiooni käigus.

5.10   Seega seisame silmitsi ülesande ja küsimusega, kuidas arendada praeguste põlvede kollektiivset vastutustunnet tulevastele põlvkondadele mõeldes, kuidas tekitada survet tõeliste muutuste saavutamiseks, mis võivad kaasa tuua vajaduse millestki loobuda.

5.11   Sellega seoses on esmatähtis kaasata kodanikuühiskond ja majandusringkonnad algusest peale piisaval määral kõnealusesse protsessi. Just nimelt see on ja oli 2001. aastal Göteborgis vastuvõetud ELi säästva arengu strateegia senine ülesanne.

Säästva arengu strateegia hetkeseis ELis

5.12   Komitee jälgib juba palju aastaid väga tähelepanulikult ja toetab aktiivselt 2001. aastal Euroopa Ülemkogu vastuvõetud ELi säästva arengu strateegiat. Algusest peale on komitee nõudnud, et just kõnealusele pikaajalisele strateegiale pöörataks suurimat tähelepanu.

5.13   Komitee on pidevalt (ja sageli) nõudnud, et säästva arengu strateegia peaks pakkuma kodanikele, ettevõtjatele ja esindusliitudele, ent ka poliitikutele selged suunised ja järelikult seadma neile kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid. Nendest tuleks juhinduda lühi- ja keskpikas perspektiivis tehtavates otsustes ning kõik ELi poliitikavaldkonnad peaksid olema suunatud säästva arengu strateegias seatud tulevikku suunatud eesmärkidele.

5.14   Ent sama tihti on komitee ka pidanud väljendama kahetsust selle üle, et tema arvates on säästva arengu strateegia sõnastus äärmiselt ebakonkreetne ning poliitikas ei pöörata strateegiale piisavalt suurt tähelepanu.

5.15   Samuti avaldas komitee heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu omistas talle 2006. aastal läbivaadatud säästva arengu strateegias erilise rolli, mis seisneb selles, et komitee annab konkreetse panuse Euroopa Komisjonis iga kahe aasta tagant koostatavatesse eduaruannetesse. Tõsi küll, komisjon avaldas 2007. ja 2009. aastal vastavad eduaruanded, mille kohta esitas komitee siis ka tähelepanekud ja hinnangu tagantjärele, ent tegelikult ei olnud komisjon taotlenud komiteelt lubatud panust enne kõnealuste aruannete koostamist.

5.16   Järgmine eduaruanne peaks tegelikult – kui peetakse kinni Euroopa Ülemkogu kehtestatud kaheaastasest intervallist – avaldatama käesoleval aastal, aga kõik viitab sellele, et seda ei juhtu. Seni ei ole komiteele laekunud sellekohaseid komisjoni taotlusi.

5.17   Komisjoni tööprogrammis 2011. aastaks (3) ei sisaldu viidet sellele, et komisjon peaks esitama sellise vahearuande, 51-leheküljelises dokumendis säästva arengu strateegiat üldse ei mainitagi. Viidatakse äärmiselt paljudele ELi strateegiatele, ent mitte säästva arengu omale. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab selle üle sügavat kahetsust.

5.18   Teisisõnu, säästva arengu strateegia osas valitseb märkimisväärne vaikus – komitee arvates liiga suur vaikus. Paljudest säästva arengu strateegias antud poliitilistest lubadustest, nagu nt keskkonnakahjulike toetuste loetelu koostamine, ei ole kinni peetud. Igapäevases poliitikaelus räägitakse üksnes ELi 2020. aasta strateegiast, milles omakorda ei looda mingisugust tõelist seost säästva arengu strateegiaga.

5.19   Kodanikuühiskonna jaoks ei tähenda mitte midagi head see, et poliitikas praktiliselt enam ei arutleta säästva arengu strateegia üle ega teavitata sellest. Komitee sooviks teada, miks see nii on ja kuidas peaks ühiskond seda tõlgendama. Komisjon peab olema teadlik sellest, et tekib mulje justkui oleks viimastel kuudel ja aastatel kogetud kriiside paljusus (4) nõudnud poliitika niivõrd tugevat ja täielikku keskendamist nende lahendamisele, et pikaajalised poliitikaküsimused on tervenisti tahaplaanile lükatud.

5.20   Ent järjest rohkem inimesi tõstatab – õigusega, nagu komitee leiab – küsimuse selle kohta, kas esiteks ei ole kõnealused väga erinevates poliitikavaldkondades kuhjuvad kriisid omavahel seotud ja teiseks, kas nendes ei väljendu mittesäästev majandamisviis või selle tagajärg.

5.21   Nõukogu eesistujariigi aruannet „ELi säästva arengu strateegia läbivaatamine 2009. aastal” (5) võib vabalt tõlgendada nii, et vähemalt nõukogus ollakse teadlik, et see ehk vastab tõele. Juba dokumendi esimeses lauses on kirjas järgmine: „Praegused arengud ei ole mitmes mõttes säästvad; maa kandevõime piirid on ületatud ning sotsiaal- ja majanduskapital on surve all. Kuigi korduvalt on osutatud muutuse vajalikkusele, on tulemused piiratud.” Aruande puhul on põhimõtteliselt tegu üleskutsega, milles toetatakse säästva arengu strateegiat, mis „kujutab endast pikaajalist visiooni ja poliitilist üldraamistikku, mis [...] suunab kõiki ELi poliitikaid ja strateegiaid [...]. Väljakutse seisneb selles, kuidas tagada SASi reaalne mõju ELi poliitikatele, [...], et tagada sidusus lühi- ja pikaajaliste eesmärkide ning erinevate valdkondade vahel.”

5.22   Komitee nõutud ja ka nõukogu poolt vajalikuks peetud poliitiline üldraamistik, mida säästva arengu strateegia peaks endast kujutama, eksisteerib praegu maksimaalselt vaid nõudmisena vanades dokumentides ja teatud kõnedes, ent mitte poliitilises tegelikkuses. Ei ressursitõhususalgatus ega ELi 2020. aasta strateegia suuda seda lünka täita.

5.23   Komitee näeb suurt ohtu, et kodanikel võib kaduda ülevaade. Mitte ainult sellepärast, et praeguseks on täiesti ebaselgeks muutunud see, milline strateegia üldse kehtib ja milline on siduv, vaid ka sellepärast, et kodanikes tekitavad segadust mõisted. Nii räägitakse ELi 2020. aasta strateegias pidevalt majanduskasvu väga mitmesugustest vormidest, ent „jätkusuutlikkuse” või „säästva arengu mõisteid” enam ei mainitagi.

5.24   Seetõttu peab komitee kohaseks, et komisjon selgitaks võimalikult kiiresti täiesti selgesõnaliselt ELi 2020. aasta strateegia ja säästva arengu strateegia vahelisi seoseid. Komitee kutsub uuesti üles elavdama säästva arengu strateegiat ja nägema ELi 2020. aasta strateegias äärmiselt olulist vahendit, et võtta suund kesksete majandusharude ümberkorraldamisele.

Brüssel, 22. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EMSK arvamused „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas. Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna panus” ja „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 110).

1

2

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Komitee viitas just sellele juba 2004. aasta ettevalmistavas arvamuses „ELi säästva arengu strateegia hindamine” (ELT C 117, 30.4.2004, lk 22–37), paludes tulutult komisjoni, et ta antud asjaolule erilist tähelepanu osutaks.

2

(3)  KOM(2010) 623 lõplik, 27.10.2010.

3

(4)  Et tuua vaid mõned näited: finantskriis/eurokriis, energiakriis, kliimakriis, bioloogilise mitmekesisuse kriis, näljaprobleemid.

4

(5)  Vt nõukogu dokument 16818/09, 1.12.2009.

5

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/102 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” ”

KOM(2011) 363 lõplik

Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna panus

2011/C 376/19

Raportöör: Hans-Joachim WILMS

Euroopa Komisjon otsustas 20. juunil 2011 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” ”

KOM(2011) 363 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 6. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (22. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 141, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 11.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Rios 2012. aastal toimuval ÜRO säästva arengu konverentsil tuleb maailma avalikkusele edastada selge sõnum konkreetsete ettepanekutega üleminekuks majanduskorrale, mis lähtub kvalitatiivsest kasvust ning aitab vähendada vaesust ja sotsiaalset ebavõrdsust, säilitades samaaegselt looduskeskkonna tulevaste põlvkondade jaoks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Rios 2012. aastal toimuval ÜRO säästva arengu konverentsil tuleb maailma avalikkusele edastada selge sõnum konkreetsete ettepanekutega üleminekuks majanduskorrale, mis lähtub kvalitatiivsest kasvust ning aitab vähendada vaesust ja sotsiaalset ebavõrdsust, säilitades samaaegselt looduskeskkonna tulevaste põlvkondade jaoks.

| 1.2 | Komitee tervitab komisjoni teatist (1) kui ELi institutsioonide ühise analüüsi ja seisukoha olulist lähtepunkti Rio+20 konverentsiks valmistumisel. Kõnealuses kontekstis viitab komitee oma tööle sellistes valdkondades nagu ressursitõhususe juhtalgatus ning vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava (2). Selle taustal soovib komitee seada järgmised prioriteedid. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tervitab komisjoni teatist (1) kui ELi institutsioonide ühise analüüsi ja seisukoha olulist lähtepunkti Rio+20 konverentsiks valmistumisel. Kõnealuses kontekstis viitab komitee oma tööle sellistes valdkondades nagu ressursitõhususe juhtalgatus ning vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava (2). Selle taustal soovib komitee seada järgmised prioriteedid.

| 1.3 | Komitee on veendunud, et üleminek jätkusuutlikule majandusele tuleb sobitada üldisesse säästva arengu strateegiasse ning kõnealust üleminekut tuleb õiglaselt kujundada. Komitee tervitab asjaolu, et ka komisjon käsitleb nüüd säästva arengu sotsiaalset mõõdet. Komitee arvates tuleks seda lähenemisviisi tugevamini toonitada. Sotsiaalne ühtekuuluvus, õiglus (ka põlvkondadevahelise võrdsuse mõistes), õiglane ümberjaotamine ning lahendused sellistele sotsiaalsetele probleemidele nagu kasvav ebavõrdsus, juurdepääsu puudumine erinevatele ressurssidele, vaesus ja tööpuudus on olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

1.3

Komitee on veendunud, et üleminek jätkusuutlikule majandusele tuleb sobitada üldisesse säästva arengu strateegiasse ning kõnealust üleminekut tuleb õiglaselt kujundada. Komitee tervitab asjaolu, et ka komisjon käsitleb nüüd säästva arengu sotsiaalset mõõdet. Komitee arvates tuleks seda lähenemisviisi tugevamini toonitada. Sotsiaalne ühtekuuluvus, õiglus (ka põlvkondadevahelise võrdsuse mõistes), õiglane ümberjaotamine ning lahendused sellistele sotsiaalsetele probleemidele nagu kasvav ebavõrdsus, juurdepääsu puudumine erinevatele ressurssidele, vaesus ja tööpuudus on olulise tähtsusega.

| 1.4 | Komitee toetab ILO poliitilisi soovitusi keskkonnasõbralike töökohtade osas ning rõhutab eelkõige, et sotsiaalpartnerid tuleb aktiivselt kaasata töökeskkonna muutmisse. Lisaks sellele toetab komitee täielikult ÜRO sotsiaalkaitse põhialuste algatust, mille eesmärk on tagada peamised sotsiaalsed õigused ja nende ülekandmine ning kindlustada kõigile juurdepääs olulistele kaupadele ja sotsiaalteenustele. |
| --- | --- |

1.4

Komitee toetab ILO poliitilisi soovitusi keskkonnasõbralike töökohtade osas ning rõhutab eelkõige, et sotsiaalpartnerid tuleb aktiivselt kaasata töökeskkonna muutmisse. Lisaks sellele toetab komitee täielikult ÜRO sotsiaalkaitse põhialuste algatust, mille eesmärk on tagada peamised sotsiaalsed õigused ja nende ülekandmine ning kindlustada kõigile juurdepääs olulistele kaupadele ja sotsiaalteenustele.

| 1.5 | Komitee tervitab tõsiasja, et komisjoni teatis avaldati koostöös keskkonna ja arengu eest vastutavate volinikega, misläbi rõhutatakse selgelt keskkonna, säästva arengu ja arenguabi vahelist seost. Komitee teeb jõupingutusi selle nimel, et uuesti määratletud ELi arenguabipoliitika tugineks säästva arengu põhimõtetele ning et see kajastuks ka toetusmaksete struktuuris, ulatudes kohalike arenguabiprojektide väljatöötamiseni. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tervitab tõsiasja, et komisjoni teatis avaldati koostöös keskkonna ja arengu eest vastutavate volinikega, misläbi rõhutatakse selgelt keskkonna, säästva arengu ja arenguabi vahelist seost. Komitee teeb jõupingutusi selle nimel, et uuesti määratletud ELi arenguabipoliitika tugineks säästva arengu põhimõtetele ning et see kajastuks ka toetusmaksete struktuuris, ulatudes kohalike arenguabiprojektide väljatöötamiseni.

| 1.6 | Komitee mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et kogu maailmas – eelkõige arengumaades – kannatab miljard elanikku nälga, mis on täielikus vastuolus aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisega. Komitee on veendunud, et juurdepääsu tagamine ressurssidele, toidule ja energiale peab kuuluma ülemaailmse säästva arengu tegevuskava prioriteetide hulka. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on tingimata vajalik kodanikuühiskonna aktiivne osalemine poliitika kujundamisel kohalikul ja riiklikul tasandil, seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata just naiste rollile arengumaades. |
| --- | --- |

1.6

Komitee mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et kogu maailmas – eelkõige arengumaades – kannatab miljard elanikku nälga, mis on täielikus vastuolus aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisega. Komitee on veendunud, et juurdepääsu tagamine ressurssidele, toidule ja energiale peab kuuluma ülemaailmse säästva arengu tegevuskava prioriteetide hulka. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on tingimata vajalik kodanikuühiskonna aktiivne osalemine poliitika kujundamisel kohalikul ja riiklikul tasandil, seejuures tuleb erilist tähelepanu pöörata just naiste rollile arengumaades.

| 1.7 | Komitee on veendunud, et tarvis on laia poliitikavahendite valikut sisaldavaid meetmeid rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et edendada üleminekut rohelisele majandusele. Siia kuuluvad eelkõige meetmed, millega tagatakse keskkonnakulu asjakohane kajastumine turuhindades, samuti finantspoliitika keskkonnahoidlikuks muutmine, maksustades tööjõu asemel ressursside kasutamist. Avaliku sektori kulutuste programmid tuleb koostada nii, et need edendaks investeeringuid säästvatesse tehnoloogiatesse ja projektidesse, ning keskkonda kahjustavad toetused tuleb kaotada, arvestades seejuures piisavalt sotsiaalseid tagajärgi. Riigihankeid tuleb kasutada keskkonnahoidlike toodete ja teenuste toetamiseks. Tarvis on võtta meetmeid ülemaailmse kaubanduse ja säästva arengu paremaks vastastikuseks toetamiseks. |
| --- | --- |

1.7

Komitee on veendunud, et tarvis on laia poliitikavahendite valikut sisaldavaid meetmeid rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et edendada üleminekut rohelisele majandusele. Siia kuuluvad eelkõige meetmed, millega tagatakse keskkonnakulu asjakohane kajastumine turuhindades, samuti finantspoliitika keskkonnahoidlikuks muutmine, maksustades tööjõu asemel ressursside kasutamist. Avaliku sektori kulutuste programmid tuleb koostada nii, et need edendaks investeeringuid säästvatesse tehnoloogiatesse ja projektidesse, ning keskkonda kahjustavad toetused tuleb kaotada, arvestades seejuures piisavalt sotsiaalseid tagajärgi. Riigihankeid tuleb kasutada keskkonnahoidlike toodete ja teenuste toetamiseks. Tarvis on võtta meetmeid ülemaailmse kaubanduse ja säästva arengu paremaks vastastikuseks toetamiseks.

| 1.8 | Edusammude mõõtmiseks teel suurema jätkusuutlikkuse suunas tuleb kindlaks määrata selged näitajad. Tarvis on välja töötada meetodid, et mõõta SKT näitajast kaugemale ulatuvaid majanduslikke edusamme inimeste heaolu ja elukvaliteedi parandamisel, arvestades vaesusevastast võitlust, inimväärsete töötingimuste loomist ja loomuliku keskkonna säilitamist. Viidates oma arvamusele „SKT näitajast kaugemale vaatamine: säästva arengu näitajad” (3), kavatseb komitee veel enne Rio+20 konverentsi avaldada oma seisukoha selle kohta, kuidas tuleks kodanikuühiskond kaasata eelnimetatud näitajate väljatöötamisse. |
| --- | --- |

1.8

Edusammude mõõtmiseks teel suurema jätkusuutlikkuse suunas tuleb kindlaks määrata selged näitajad. Tarvis on välja töötada meetodid, et mõõta SKT näitajast kaugemale ulatuvaid majanduslikke edusamme inimeste heaolu ja elukvaliteedi parandamisel, arvestades vaesusevastast võitlust, inimväärsete töötingimuste loomist ja loomuliku keskkonna säilitamist. Viidates oma arvamusele „SKT näitajast kaugemale vaatamine: säästva arengu näitajad” (3), kavatseb komitee veel enne Rio+20 konverentsi avaldada oma seisukoha selle kohta, kuidas tuleks kodanikuühiskond kaasata eelnimetatud näitajate väljatöötamisse.

| 1.9 | Kõnealusel taustal tuleks Rio+20 konverentsil vastu võtta rohelise majanduse volitused, mida ÜRO peaks otsusekindlalt järgima. Volitused peaks hõlmama kuut põhipunkti:






  — | edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole; |
| --- | --- | --- |

1.9

Kõnealusel taustal tuleks Rio+20 konverentsil vastu võtta rohelise majanduse volitused, mida ÜRO peaks otsusekindlalt järgima. Volitused peaks hõlmama kuut põhipunkti:

—

edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole;

| — | reguleerivad meetmed üleminekuks rohelisele majandusele; |
| --- | --- |

—

reguleerivad meetmed üleminekuks rohelisele majandusele;

| — | säästva arengu teemaline haridus rohelise majanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

säästva arengu teemaline haridus rohelise majanduse edendamiseks;

| — | finantspoliitilised vahendid rohelise majanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

finantspoliitilised vahendid rohelise majanduse edendamiseks;

| — | riiklikud kulutused ja investeeringud rohelisse majandusse; |
| --- | --- |

—

riiklikud kulutused ja investeeringud rohelisse majandusse;

| — | eesmärgipüstitus rohelisele majandusele. |
| --- | --- |

—

eesmärgipüstitus rohelisele majandusele.

| 1.10 | Nimetatud volituste alusel tehtud töö tulemusi tuleks kasutada selleks, et koostada riiklikul tasandil tegevuskavad ja strateegiad üleminekuks rohelisele majandusele, arvestades seejuures vastavaid riiklikke iseärasusi. |
| --- | --- |

1.10

Nimetatud volituste alusel tehtud töö tulemusi tuleks kasutada selleks, et koostada riiklikul tasandil tegevuskavad ja strateegiad üleminekuks rohelisele majandusele, arvestades seejuures vastavaid riiklikke iseärasusi.

| 1.11 | Säästva arengu ja keskkonna valdkonnas tuleb juhtimist rahvusvahelisel ja ÜRO tasandil tingimata paremini integreerida ja tugevdada, et juhatada sisse maailma avalikkuse vajalikud sammud säästva arengu heaks. Rio+20 konverentsi tuleb kasutada selleks, et luua tugev institutsiooniline raamistik ÜRO tasandil. ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleks tugevdada ja institutsiooniliselt edasi arendada. Lisaks sellele on komitee arvamusel, et kontseptsioon säästva arengu nõukogust, kuhu kuuluksid ÜRO riikide poliitilised juhid ning mis alluks vahetult peaassambleele, on sobiv, et tulla toime väljakutsetega vajalike sammude astumisel säästva arengu kindlustamiseks ning rohelise majanduse kehtestamiseks. |
| --- | --- |

1.11

Säästva arengu ja keskkonna valdkonnas tuleb juhtimist rahvusvahelisel ja ÜRO tasandil tingimata paremini integreerida ja tugevdada, et juhatada sisse maailma avalikkuse vajalikud sammud säästva arengu heaks. Rio+20 konverentsi tuleb kasutada selleks, et luua tugev institutsiooniline raamistik ÜRO tasandil. ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleks tugevdada ja institutsiooniliselt edasi arendada. Lisaks sellele on komitee arvamusel, et kontseptsioon säästva arengu nõukogust, kuhu kuuluksid ÜRO riikide poliitilised juhid ning mis alluks vahetult peaassambleele, on sobiv, et tulla toime väljakutsetega vajalike sammude astumisel säästva arengu kindlustamiseks ning rohelise majanduse kehtestamiseks.

| 1.12 | Edukas üleminek jätkusuutlikule majandusele eeldab, et kodanikuühiskond seda aktsepteerib ja toetab. Seetõttu kutsub komitee selgesõnaliselt üles kaasama aktiivselt organiseeritud kodanikuühiskonna esindajaid Rio+20 konverentsi ettevalmistamisse ja järelmeetmetesse ning tagama, et nende häält võetaks tõhusal moel kuulda konverentsi läbirääkimistel ja tulemuste elluviimisel. Seniseid kaasamise vorme tuleb kriitilise pilguga kontrollida, selgitamaks, kas need täidavad tõhusalt oma ülesannet. Komitee toetab kõnealust protsessi aktiivselt juba enne Rio+20 konverentsi, korraldades konverentse kodanikuühiskonnaga ning konsultatsioone Euroopa kodanikuühiskonna ja maailma teiste piirkondade esindajatega. |
| --- | --- |

1.12

Edukas üleminek jätkusuutlikule majandusele eeldab, et kodanikuühiskond seda aktsepteerib ja toetab. Seetõttu kutsub komitee selgesõnaliselt üles kaasama aktiivselt organiseeritud kodanikuühiskonna esindajaid Rio+20 konverentsi ettevalmistamisse ja järelmeetmetesse ning tagama, et nende häält võetaks tõhusal moel kuulda konverentsi läbirääkimistel ja tulemuste elluviimisel. Seniseid kaasamise vorme tuleb kriitilise pilguga kontrollida, selgitamaks, kas need täidavad tõhusalt oma ülesannet. Komitee toetab kõnealust protsessi aktiivselt juba enne Rio+20 konverentsi, korraldades konverentse kodanikuühiskonnaga ning konsultatsioone Euroopa kodanikuühiskonna ja maailma teiste piirkondade esindajatega.

| 1.13 | Säästva arengu juhtimist tuleks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul ning ka ettevõtete juhtimise tasandil tugevdada. See eeldab kodanikuühiskonna tõhusat ja institutsiooniliselt kindlustatud osalemist teemades ja projektides, mis on olulised rohelise majanduse saavutamise ja säästva arengu jaoks. Selline osalemine peaks toimuma demokraatlike protsesside ja dialoogistruktuuride loomise kaudu. Euroopa peaks oma positiivsed kogemused Århusi konventsiooni alusel avalikkuse osalemisest otsustusprotsessides, avalikkuse juurdepääsust keskkonnateabele ja juurdepääsust kohtutele kaasama Rio+20 tippkohtumise aruteludesse ning nõudma sarnaste struktuuride loomist ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

1.13

Säästva arengu juhtimist tuleks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul ning ka ettevõtete juhtimise tasandil tugevdada. See eeldab kodanikuühiskonna tõhusat ja institutsiooniliselt kindlustatud osalemist teemades ja projektides, mis on olulised rohelise majanduse saavutamise ja säästva arengu jaoks. Selline osalemine peaks toimuma demokraatlike protsesside ja dialoogistruktuuride loomise kaudu. Euroopa peaks oma positiivsed kogemused Århusi konventsiooni alusel avalikkuse osalemisest otsustusprotsessides, avalikkuse juurdepääsust keskkonnateabele ja juurdepääsust kohtutele kaasama Rio+20 tippkohtumise aruteludesse ning nõudma sarnaste struktuuride loomist ülemaailmsel tasandil.

| 1.14 | Tagamaks, et huvi pikaajalise jätkusuutlikkuse vastu võetaks ulatuslikumalt ja õiguslikule alusele tuginedes kuulda, toetab komitee Maailma Tuleviku Nõukogu (World Future Council) algatust luua ÜRO ja riiklikul tasandil tulevaste põlvkondade ombudsmani institutsioon. |
| --- | --- |

1.14

Tagamaks, et huvi pikaajalise jätkusuutlikkuse vastu võetaks ulatuslikumalt ja õiguslikule alusele tuginedes kuulda, toetab komitee Maailma Tuleviku Nõukogu (World Future Council) algatust luua ÜRO ja riiklikul tasandil tulevaste põlvkondade ombudsmani institutsioon.

| 1.15 | EL ja liikmesriigid peaksid kõigepealt ära tegema oma kodutöö säästva arengu ja rohelisele majandusele ülemineku valdkonnas. Komitee on veendunud, et ELi läbirääkimispositsioon Rio+20 konverentsil paraneb, kui EL kannab oma ajaloolist vastutust ning seab endale ambitsioonikaid eesmärke säästva arengu valdkonnas. Mõnes valdkonnas on ta seda juba teinud, kuid teistes valdkondades tuleb jõupingutusi oluliselt suurendada või neid alles alustada. Komitee kutsub nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamenti tungivalt üles täielikult ellu viima kõiki 2020. aasta heitkoguste vähendamise eesmärke ning kontrollima, kas 2020. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärki ei saaks tõsta 25 %-le, et saavutada kulutõhusalt tulevased eesmärgid ning rajada teed edasistele ülemaailmsetele kokkulepetele. Lisaks peaksid liikmesriigid rakendama viivitamatult kõik vajalikud meetmed, et saavutada eesmärk suurendada 2020. aastaks energiatõhusust 20 %. Üldiselt peaks EL uue mitmeaastase finantsraamistiku määratlemisel, oma olulisemate poliitikameetmete (põllumajandus-, ühtekuuluvus-, kaubandus- ja arengupoliitika) kujundamisel ning Euroopa 2020. aasta strateegia edasisel elluviimisel arvestama keskkonnasõbralikumale majandusele ülemineku poliitilisi tagajärgi säästvale arengule. Pärast Rio+20 konverentsi tuleks ELil oma säästva arengu strateegia läbi vaadata. |
| --- | --- |

1.15

EL ja liikmesriigid peaksid kõigepealt ära tegema oma kodutöö säästva arengu ja rohelisele majandusele ülemineku valdkonnas. Komitee on veendunud, et ELi läbirääkimispositsioon Rio+20 konverentsil paraneb, kui EL kannab oma ajaloolist vastutust ning seab endale ambitsioonikaid eesmärke säästva arengu valdkonnas. Mõnes valdkonnas on ta seda juba teinud, kuid teistes valdkondades tuleb jõupingutusi oluliselt suurendada või neid alles alustada. Komitee kutsub nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamenti tungivalt üles täielikult ellu viima kõiki 2020. aasta heitkoguste vähendamise eesmärke ning kontrollima, kas 2020. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärki ei saaks tõsta 25 %-le, et saavutada kulutõhusalt tulevased eesmärgid ning rajada teed edasistele ülemaailmsetele kokkulepetele. Lisaks peaksid liikmesriigid rakendama viivitamatult kõik vajalikud meetmed, et saavutada eesmärk suurendada 2020. aastaks energiatõhusust 20 %. Üldiselt peaks EL uue mitmeaastase finantsraamistiku määratlemisel, oma olulisemate poliitikameetmete (põllumajandus-, ühtekuuluvus-, kaubandus- ja arengupoliitika) kujundamisel ning Euroopa 2020. aasta strateegia edasisel elluviimisel arvestama keskkonnasõbralikumale majandusele ülemineku poliitilisi tagajärgi säästvale arengule. Pärast Rio+20 konverentsi tuleks ELil oma säästva arengu strateegia läbi vaadata.

2.   Taustteave

| 2.1 | ÜRO Peaassamblee võttis 24. detsembril 2009 vastu resolutsiooni korraldada 2012. aastal Rios ÜRO säästva arengu konverents. |
| --- | --- |

2.1

ÜRO Peaassamblee võttis 24. detsembril 2009 vastu resolutsiooni korraldada 2012. aastal Rios ÜRO säästva arengu konverents.

| 2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arutas 2010. aastal ELi lähenemisviisi kõnealusele olulisele sündmusele ning esitas esimese vastavateemalise arvamuse 2010. aasta septembris (4). Pärast seda on toimunud ettevalmistavad kohtumised New Yorgis ja mujal ning Euroopa Komisjon on esitanud teatise (KOM(2011) 363 lõplik) ELi võimalike suuniste kohta Rio+20 tippkohtumisel toimuvateks läbirääkimisteks. Toetudes ulatuslikule arutelule organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega, arendab komitee käesolevas arvamuses oma seisukohti edasi ning kutsub üles lisama tervet rida punkte kesksete teemadena ELi läbirääkimiste strateegiasse Rio+20 tippkohtumiseks. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arutas 2010. aastal ELi lähenemisviisi kõnealusele olulisele sündmusele ning esitas esimese vastavateemalise arvamuse 2010. aasta septembris (4). Pärast seda on toimunud ettevalmistavad kohtumised New Yorgis ja mujal ning Euroopa Komisjon on esitanud teatise (KOM(2011) 363 lõplik) ELi võimalike suuniste kohta Rio+20 tippkohtumisel toimuvateks läbirääkimisteks. Toetudes ulatuslikule arutelule organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega, arendab komitee käesolevas arvamuses oma seisukohti edasi ning kutsub üles lisama tervet rida punkte kesksete teemadena ELi läbirääkimiste strateegiasse Rio+20 tippkohtumiseks.

| 2.3 | Peaassamblee kinnitusel on konverentsil kolm eesmärki:






  — | tagada säästva arengu toetamiseks uuendatud poliitilise vastutuse võtmine; |
| --- | --- | --- |

2.3

Peaassamblee kinnitusel on konverentsil kolm eesmärki:

—

tagada säästva arengu toetamiseks uuendatud poliitilise vastutuse võtmine;

| — | hinnata säästva arengu tippkohtumiste tulemuste elluviimisel seni saavutatud edu ja vajakajäämisi; |
| --- | --- |

—

hinnata säästva arengu tippkohtumiste tulemuste elluviimisel seni saavutatud edu ja vajakajäämisi;

| — | tegeleda uute ja tekkivate väljakutsetega. |
| --- | --- |

—

tegeleda uute ja tekkivate väljakutsetega.

| 2.4 | Praegune olukord. Kuigi säästva arengu mõningates aspektides on viimase 20 aasta jooksul kindlasti edusamme tehtud, on olukord paljudes valdkondades teravnemas:






  — | vaesus on absoluutarvudes suurenenud. 2,6 miljardit inimest peavad toime tulema vähema kui 2 euroga päevas; |
| --- | --- | --- |

2.4

Praegune olukord. Kuigi säästva arengu mõningates aspektides on viimase 20 aasta jooksul kindlasti edusamme tehtud, on olukord paljudes valdkondades teravnemas:

—

vaesus on absoluutarvudes suurenenud. 2,6 miljardit inimest peavad toime tulema vähema kui 2 euroga päevas;

| — | 1,5 miljardit töötajat, st pool kogu maailma töötajatest, töötavad ebakindlates tingimustes. 2010. aastal oli töötuse määr kõrgeim alates statistika tegemise algusest; |
| --- | --- |

—

1,5 miljardit töötajat, st pool kogu maailma töötajatest, töötavad ebakindlates tingimustes. 2010. aastal oli töötuse määr kõrgeim alates statistika tegemise algusest;

| — | CO2 heitkogused ja kasvuhoonegaaside hulk atmosfääris suurenevad jätkuvalt ning kliimamuutused mõjutavad üha enam elamistingimusi maailma paljudes osades; |
| --- | --- |

—

CO2 heitkogused ja kasvuhoonegaaside hulk atmosfääris suurenevad jätkuvalt ning kliimamuutused mõjutavad üha enam elamistingimusi maailma paljudes osades;

| — | ränne suureneb kogu maailmas ning see tõstab veelgi survet keskkonnale ja varustuskindlusele; |
| --- | --- |

—

ränne suureneb kogu maailmas ning see tõstab veelgi survet keskkonnale ja varustuskindlusele;

| — | praegusest demograafilisest arengust võib järeldada, et maailma elanikkond suureneb 2050. aastaks ligikaudu 9 miljardini, misläbi kõnealused probleemid veelgi teravnevad. |
| --- | --- |

—

praegusest demograafilisest arengust võib järeldada, et maailma elanikkond suureneb 2050. aastaks ligikaudu 9 miljardini, misläbi kõnealused probleemid veelgi teravnevad.

| 2.5 | Uued ja tulevased väljakutsed. Maailma kasvav elanikkond ning tõusvad ootused elustandardile ja suurenev toorainete tarbimine toovad kaasa toiduainete, energia ja teiste loodusressursside nappuse. Sellega kaasnevad hindade tõus ning tõsised sotsiaalsed ja poliitilised probleemid. |
| --- | --- |

2.5

Uued ja tulevased väljakutsed. Maailma kasvav elanikkond ning tõusvad ootused elustandardile ja suurenev toorainete tarbimine toovad kaasa toiduainete, energia ja teiste loodusressursside nappuse. Sellega kaasnevad hindade tõus ning tõsised sotsiaalsed ja poliitilised probleemid.

| 2.6 | Järgmise 100 aasta üks suurimaid uusi väljakutseid on praegustele ja tulevastele põlvkondadele toidu, energia ja ressursside osas piisava varustuskindluse tagamine või selle saavutamine maailmas, mille rahvaarv on suurenemas ja loodusressursid piiratud. Selleks on tarvis kvalitatiivset majanduskasvu, mis aitaks kõrvaldada vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse ning samaaegselt säilitaks looduskeskkonna tulevastele põlvkondadele. Institutsiooniliste struktuuride loomine kõnealuse väljakutsega toimetulekuks peaks olema 2012. aasta tippkohtumise keskne teema. |
| --- | --- |

2.6

Järgmise 100 aasta üks suurimaid uusi väljakutseid on praegustele ja tulevastele põlvkondadele toidu, energia ja ressursside osas piisava varustuskindluse tagamine või selle saavutamine maailmas, mille rahvaarv on suurenemas ja loodusressursid piiratud. Selleks on tarvis kvalitatiivset majanduskasvu, mis aitaks kõrvaldada vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse ning samaaegselt säilitaks looduskeskkonna tulevastele põlvkondadele. Institutsiooniliste struktuuride loomine kõnealuse väljakutsega toimetulekuks peaks olema 2012. aasta tippkohtumise keskne teema.

| 2.7 | Valitsusjuhid ning majandus- ja rahandusministrid on viimasel kolmel aastal hoolega tegelenud majandus- ja finantskriisiga. Need teravad ja pakilised küsimused ei tohiks siiski viia tähelepanu reaalse maailmamajanduse üha suurenevatelt probleemidelt ja tungivalt vajaduselt suunata maailmamajandus säästvamale, õiglasemale ja keskkonnasõbralikumale rajale. See üleminek on oluliseks tõukejõuks uutele investeeringutele ja töökohtadele ning sellega peaks kaasnema suurem võrdsus, ühtekuuluvus, stabiilsus ja vastupanuvõime. See võib anda panuse praeguste majandusraskuste lahendamisse. |
| --- | --- |

2.7

Valitsusjuhid ning majandus- ja rahandusministrid on viimasel kolmel aastal hoolega tegelenud majandus- ja finantskriisiga. Need teravad ja pakilised küsimused ei tohiks siiski viia tähelepanu reaalse maailmamajanduse üha suurenevatelt probleemidelt ja tungivalt vajaduselt suunata maailmamajandus säästvamale, õiglasemale ja keskkonnasõbralikumale rajale. See üleminek on oluliseks tõukejõuks uutele investeeringutele ja töökohtadele ning sellega peaks kaasnema suurem võrdsus, ühtekuuluvus, stabiilsus ja vastupanuvõime. See võib anda panuse praeguste majandusraskuste lahendamisse.

| 2.8 | Uuendatud poliitiline vastutus. Rio+20 konverents pakub otsustava võimaluse, et luua raamistik kõnealuseks üleminekuks ning saavutada kõrgel tasandil vajalik poliitiline vastutus ülemineku korraldamiseks. Väga oluline on see, et valitsusjuhid ise tegeleksid kõnealuste küsimustega, osaleksid konverentsil ja aitaksid kaasa selle õnnestumisele. Kuna maailmamajanduse ümberkorraldamine on konverentsi põhiteema, peavad sellel osalema ka rahanduse, keskkonna ja arengu eest vastutavad ministrid. |
| --- | --- |

2.8

Uuendatud poliitiline vastutus. Rio+20 konverents pakub otsustava võimaluse, et luua raamistik kõnealuseks üleminekuks ning saavutada kõrgel tasandil vajalik poliitiline vastutus ülemineku korraldamiseks. Väga oluline on see, et valitsusjuhid ise tegeleksid kõnealuste küsimustega, osaleksid konverentsil ja aitaksid kaasa selle õnnestumisele. Kuna maailmamajanduse ümberkorraldamine on konverentsi põhiteema, peavad sellel osalema ka rahanduse, keskkonna ja arengu eest vastutavad ministrid.

| 2.9 | Säästev areng sõltub kodanikuühiskonna algatustest ja kaasamisest. Kodanikuühiskond tuleb aktiivselt kaasata nii tippkohtumise ettevalmistamisse kui ka selle järelmeetmetesse ning tulemuste elluviimisse. Riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tuleb luua dialoogistruktuurid, et võimaldada kodanikuühiskonna osalejate vahelist ning ka kodanikuühiskonna ja poliitikute vahelist dialoogi rohelise majanduse poole liikumise ja säästva arenguga seonduvatel teemadel. |
| --- | --- |

2.9

Säästev areng sõltub kodanikuühiskonna algatustest ja kaasamisest. Kodanikuühiskond tuleb aktiivselt kaasata nii tippkohtumise ettevalmistamisse kui ka selle järelmeetmetesse ning tulemuste elluviimisse. Riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tuleb luua dialoogistruktuurid, et võimaldada kodanikuühiskonna osalejate vahelist ning ka kodanikuühiskonna ja poliitikute vahelist dialoogi rohelise majanduse poole liikumise ja säästva arenguga seonduvatel teemadel.

| 2.10 | Vastavalt peaassamblee otsusele on päevakorras järgmised kaks teemat:






  — | roheline majandus säästva arengu ja vaesuse kaotamise kontekstis; |
| --- | --- | --- |

2.10

Vastavalt peaassamblee otsusele on päevakorras järgmised kaks teemat:

—

roheline majandus säästva arengu ja vaesuse kaotamise kontekstis;

| — | säästva arengu institutsiooniline raamistik. |
| --- | --- |

—

säästva arengu institutsiooniline raamistik.

| 2.11 | Üheainsa tippkohtumise käigus ei ole võimalik jõuda kokkuleppele kõigi meetmete osas, mis on kogu maailmas vajalikud majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmiseks ja säästva arengu tõhusamaks toetamiseks. Seetõttu on komitee seisukohal, et Rio+20 konverentsi esmane eesmärk peaks olema luua ÜROs tugev institutsiooniline raamistik otsuste elluviimiseks, säästva arengu jätkuvaks edendamiseks kogu maailmas ning maailmamajanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise tegevuskava rakendamiseks järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

2.11

Üheainsa tippkohtumise käigus ei ole võimalik jõuda kokkuleppele kõigi meetmete osas, mis on kogu maailmas vajalikud majanduse keskkonnasõbralikumaks muutmiseks ja säästva arengu tõhusamaks toetamiseks. Seetõttu on komitee seisukohal, et Rio+20 konverentsi esmane eesmärk peaks olema luua ÜROs tugev institutsiooniline raamistik otsuste elluviimiseks, säästva arengu jätkuvaks edendamiseks kogu maailmas ning maailmamajanduse keskkonnasõbralikumaks muutmise tegevuskava rakendamiseks järgnevatel aastatel.

3.   Institutsiooniline raamistik – uus säästva arengu nõukogu

| 3.1 | Rahvusvahelisel tasandil vastutab ÜRO säästva arengu komisjon juba 19 aastat säästva arengu elluviimise edusammude jälgimise eest kogu maailmas. Kuid oma praeguses vormis ei ole see enam otstarbekas. Kõnealune komisjon on küll mõningaid probleeme korrektselt analüüsinud, kuid ei olnud võimeline nende tarvis olulisi meetmeid võtma. ÜROs on tarvis teovõimelisemat struktuuri, et tõhusamalt tegeleda säästva arengu suurte ülemaailmsete küsimustega. |
| --- | --- |

3.1

Rahvusvahelisel tasandil vastutab ÜRO säästva arengu komisjon juba 19 aastat säästva arengu elluviimise edusammude jälgimise eest kogu maailmas. Kuid oma praeguses vormis ei ole see enam otstarbekas. Kõnealune komisjon on küll mõningaid probleeme korrektselt analüüsinud, kuid ei olnud võimeline nende tarvis olulisi meetmeid võtma. ÜROs on tarvis teovõimelisemat struktuuri, et tõhusamalt tegeleda säästva arengu suurte ülemaailmsete küsimustega.

| 3.2 | Erinevate võimaluste hulgast ÜRO-sisese institutsioonilise struktuuri tugevdamiseks pooldab komitee uue säästva arengu nõukogu kontseptsiooni. Kõnealune nõukogu alluks otse peaassambleele ning koondaks enda alla ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) ja Säästva Arengu Komisjoni praegused tegemised ja tõhustaks neid. |
| --- | --- |

3.2

Erinevate võimaluste hulgast ÜRO-sisese institutsioonilise struktuuri tugevdamiseks pooldab komitee uue säästva arengu nõukogu kontseptsiooni. Kõnealune nõukogu alluks otse peaassambleele ning koondaks enda alla ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) ja Säästva Arengu Komisjoni praegused tegemised ja tõhustaks neid.

| 3.3 | Kõnealuses nõukogus peaksid poliitiliste juhtide kaudu olema esindatud kõik maailma riigid. See nõukogu peaks edendama ülemaailmseid meetmeid säästva arengu kõigi aspektide osas ja üleminekut keskkonnasõbralikumale majandusele ning algatama meetmeid uutes ja üha olulisemates valdkondades, nagu nt toiduga kindlustatus ja energiajulgeolek. |
| --- | --- |

3.3

Kõnealuses nõukogus peaksid poliitiliste juhtide kaudu olema esindatud kõik maailma riigid. See nõukogu peaks edendama ülemaailmseid meetmeid säästva arengu kõigi aspektide osas ja üleminekut keskkonnasõbralikumale majandusele ning algatama meetmeid uutes ja üha olulisemates valdkondades, nagu nt toiduga kindlustatus ja energiajulgeolek.

| 3.4 | Uus nõukogu peaks tegema tihedat koostööd Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kes omakorda peaksid saama uueks ülesandeks säästva arengu edendamise oma töö keskpunktina. |
| --- | --- |

3.4

Uus nõukogu peaks tegema tihedat koostööd Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kes omakorda peaksid saama uueks ülesandeks säästva arengu edendamise oma töö keskpunktina.

| 3.5 | ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) tuleks tugevdada, et need üheskoos saaksid anda jõulisema panuse säästva arengu keskkonna- ja arengumõõtmesse. |
| --- | --- |

3.5

ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) tuleks tugevdada, et need üheskoos saaksid anda jõulisema panuse säästva arengu keskkonna- ja arengumõõtmesse.

| 3.6 | Juhtimine riiklikul tasandil. Paralleelselt teovõimeliste struktuuride loomisega ÜRO tasandil peavad poliitikakujundajad Rio tippkohtumist kasutama selleks, et taaskäivitada oma riiklikud mehhanismid säästva arengu edendamiseks. |
| --- | --- |

3.6

Juhtimine riiklikul tasandil. Paralleelselt teovõimeliste struktuuride loomisega ÜRO tasandil peavad poliitikakujundajad Rio tippkohtumist kasutama selleks, et taaskäivitada oma riiklikud mehhanismid säästva arengu edendamiseks.

| 3.7 | Riiklikud säästva arengu strateegiad tuleb taaselustada ja uuesti läbi vaadata ning majandus ja kodanikuühiskonna kõik osalejad peavad neid ulatuslikult toetama. Nõuandvatele organitele nagu säästva arengu nõukogud tuleb tagada vajalikud ressursid, et need saaksid täita oma rolli uute ideede autorite ja edusammude edendajatena. |
| --- | --- |

3.7

Riiklikud säästva arengu strateegiad tuleb taaselustada ja uuesti läbi vaadata ning majandus ja kodanikuühiskonna kõik osalejad peavad neid ulatuslikult toetama. Nõuandvatele organitele nagu säästva arengu nõukogud tuleb tagada vajalikud ressursid, et need saaksid täita oma rolli uute ideede autorite ja edusammude edendajatena.

| 3.8 | Juhtimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kogu maailmas on palju suurepäraseid näiteid sellest, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudavad saavutada. Kõnealusel tippkohtumisel tuleks parimad näited eeskujuks välja tuua ning kohustada riikide valitsusi julgustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edasisteks edusammudeks ning neid seejuures toetama. |
| --- | --- |

3.8

Juhtimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kogu maailmas on palju suurepäraseid näiteid sellest, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudavad saavutada. Kõnealusel tippkohtumisel tuleks parimad näited eeskujuks välja tuua ning kohustada riikide valitsusi julgustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edasisteks edusammudeks ning neid seejuures toetama.

| 3.9 | Majanduse ja sotsiaalpartnerite roll. Heade tavade parimatele näidetele toetudes on saabunud aeg ulatuslikumalt edendada parimaid säästvaid ettevõtlustavasid, koostades raamlepingu ettevõtete ühiskondlikust vastutusest säästva arengu valdkonnas ning aruandluse raamistiku ISO 26000 alusel. Vastavasisulised läbirääkimised tuleks tippkohtumisel käivitada. Sotsiaalpartnerid tuleb ulatuslikult kaasata kõnealusesse protsessi. |
| --- | --- |

3.9

Majanduse ja sotsiaalpartnerite roll. Heade tavade parimatele näidetele toetudes on saabunud aeg ulatuslikumalt edendada parimaid säästvaid ettevõtlustavasid, koostades raamlepingu ettevõtete ühiskondlikust vastutusest säästva arengu valdkonnas ning aruandluse raamistiku ISO 26000 alusel. Vastavasisulised läbirääkimised tuleks tippkohtumisel käivitada. Sotsiaalpartnerid tuleb ulatuslikult kaasata kõnealusesse protsessi.

| 3.10 | Kodanikuühiskonna roll. Üleminek säästvale majandusele õnnestub vaid juhul, kui kodanikuühiskond on kõnealusesse protsessi aktiivselt kaasatud. See eeldab demokraatlikke protsesse ning kodanikuühiskonna ja poliitikakujundajate dialoogistruktuuride loomist. Teave keskkonna, rohelisele majandusele ülemineku edusammude ja säästva arengu täiendavate aspektide kohta tuleb kõigis riikides üldiselt kättesaadavaks muuta, et võimaldada asjatundlikku avalikku arutelu kõnealuste võtmeküsimuste üle. Euroopas on 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (nn Århusi konventsioon) edukalt kaasa aidanud üldsuse õiguste laiendamisele ja tugevdamisele teabe kättesaadavuse, üldsuse osalemise edendamise ja õiguskaitse kättesaadavuse valdkonnas. Tippkohtumisel tuleks edendada sarnaste konventsioonide väljatöötamist kõigis maailma piirkondades ning teha uuele säästva arengu nõukogule ülesandeks kõnealuse eesmärgi järgimine globaalses raamistikus. |
| --- | --- |

3.10

Kodanikuühiskonna roll. Üleminek säästvale majandusele õnnestub vaid juhul, kui kodanikuühiskond on kõnealusesse protsessi aktiivselt kaasatud. See eeldab demokraatlikke protsesse ning kodanikuühiskonna ja poliitikakujundajate dialoogistruktuuride loomist. Teave keskkonna, rohelisele majandusele ülemineku edusammude ja säästva arengu täiendavate aspektide kohta tuleb kõigis riikides üldiselt kättesaadavaks muuta, et võimaldada asjatundlikku avalikku arutelu kõnealuste võtmeküsimuste üle. Euroopas on 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (nn Århusi konventsioon) edukalt kaasa aidanud üldsuse õiguste laiendamisele ja tugevdamisele teabe kättesaadavuse, üldsuse osalemise edendamise ja õiguskaitse kättesaadavuse valdkonnas. Tippkohtumisel tuleks edendada sarnaste konventsioonide väljatöötamist kõigis maailma piirkondades ning teha uuele säästva arengu nõukogule ülesandeks kõnealuse eesmärgi järgimine globaalses raamistikus.

| 3.11 | Tulevaste põlvkondade ombudsman. Tulevaste põlvkondade vajadused on säästva arengu oluline aspekt, kuid need ei ole esindatud asjakohastes otsustusprotsessides. Et seda viga parandada ja tagada, et pikaajalisi huvisid võetaks ulatuslikumalt ja õiguslikule alusele tuginedes kuulda, toetab komitee Maailma Tuleviku Nõukogu (World Future Council) algatust (5) luua ÜRO ja riiklikul tasandil tulevaste põlvkondade ombudsmani institutsioon. |
| --- | --- |

3.11

Tulevaste põlvkondade ombudsman. Tulevaste põlvkondade vajadused on säästva arengu oluline aspekt, kuid need ei ole esindatud asjakohastes otsustusprotsessides. Et seda viga parandada ja tagada, et pikaajalisi huvisid võetaks ulatuslikumalt ja õiguslikule alusele tuginedes kuulda, toetab komitee Maailma Tuleviku Nõukogu (World Future Council) algatust (5) luua ÜRO ja riiklikul tasandil tulevaste põlvkondade ombudsmani institutsioon.

4.   Roheline majandus

| 4.1 | Praegu ei ole maailmamajanduse toimimine suunatud säästvale arengule. Keskkonnaaspektist vaadelduna toetab see loodusressursside ülemäärast tarbimist, võimaldab keskkonnareostust ega suuda leevendada kliimamuutuste tagajärgi. Sotsiaalsest seisukohast lähtuvalt on see kaasa toonud suure tööpuuduse ja vaesuse ning laialt levinud kehva tervisliku seisundi ja puuduliku hariduse. |
| --- | --- |

4.1

Praegu ei ole maailmamajanduse toimimine suunatud säästvale arengule. Keskkonnaaspektist vaadelduna toetab see loodusressursside ülemäärast tarbimist, võimaldab keskkonnareostust ega suuda leevendada kliimamuutuste tagajärgi. Sotsiaalsest seisukohast lähtuvalt on see kaasa toonud suure tööpuuduse ja vaesuse ning laialt levinud kehva tervisliku seisundi ja puuduliku hariduse.

| 4.2 | Maailmamajanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine tähendab selle toimimisviisi ümberkorraldamist säästvamate tulemuste suunas. Majanduseesmärgid tuleb üle vaadata, pidades silmas nende panust säästvasse arengusse. Kõik majanduspoliitilised vahendid tuleb korraldada nii, et need suunaksid majanduse säästvama arengu rajale. |
| --- | --- |

4.2

Maailmamajanduse keskkonnasõbralikumaks muutmine tähendab selle toimimisviisi ümberkorraldamist säästvamate tulemuste suunas. Majanduseesmärgid tuleb üle vaadata, pidades silmas nende panust säästvasse arengusse. Kõik majanduspoliitilised vahendid tuleb korraldada nii, et need suunaksid majanduse säästvama arengu rajale.

| 4.3 | Senises majandusarengus oli majanduskasv oluline eeldus üldise elustandardi tõstmiseks. See peab ka tulevikus jääma keskseks eesmärgiks, eriti arenevates riikides, kus tuleb inimväärsed elamistingimused kõigi elanike jaoks alles luua. Roheline majandus on suunatud sellele, et siduda majanduskasv lahti negatiivsest keskkonnamõjust. Roheline majandus peab moodustama osa säästva arengu strateegiast, mis on suunatud kvalitatiivsele majanduskasvule, mis aitab vähendada vaesust ja sotsiaalset ebavõrdsust, säilitades samaaegselt looduskeskkonna tulevaste põlvkondade jaoks. Üleminekul rohelisele majandusele tuleb arvestada õigluse, koostöö ja ühise, kuid diferentseeritud vastutuse üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

4.3

Senises majandusarengus oli majanduskasv oluline eeldus üldise elustandardi tõstmiseks. See peab ka tulevikus jääma keskseks eesmärgiks, eriti arenevates riikides, kus tuleb inimväärsed elamistingimused kõigi elanike jaoks alles luua. Roheline majandus on suunatud sellele, et siduda majanduskasv lahti negatiivsest keskkonnamõjust. Roheline majandus peab moodustama osa säästva arengu strateegiast, mis on suunatud kvalitatiivsele majanduskasvule, mis aitab vähendada vaesust ja sotsiaalset ebavõrdsust, säilitades samaaegselt looduskeskkonna tulevaste põlvkondade jaoks. Üleminekul rohelisele majandusele tuleb arvestada õigluse, koostöö ja ühise, kuid diferentseeritud vastutuse üldpõhimõtteid.

| 4.4 | Komitee tervitab asjaolu, et rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel arvestatakse praegu ka sotsiaalset mõõdet ja inimväärse töö aspekti üleminekul vähese CO2-heitega majandusele, nagu see on määratletud Cancúni kokkuleppe ühises nägemuses pikaajalise globaalse tegevuse kohta. Komitee toetab ILO poliitilisi soovitusi keskkonnasõbralike töökohtade osas ning rõhutab eelkõige, et sotsiaalpartnerid tuleb aktiivselt kaasata töökeskkonna muutmisse. |
| --- | --- |

4.4

Komitee tervitab asjaolu, et rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel arvestatakse praegu ka sotsiaalset mõõdet ja inimväärse töö aspekti üleminekul vähese CO2-heitega majandusele, nagu see on määratletud Cancúni kokkuleppe ühises nägemuses pikaajalise globaalse tegevuse kohta. Komitee toetab ILO poliitilisi soovitusi keskkonnasõbralike töökohtade osas ning rõhutab eelkõige, et sotsiaalpartnerid tuleb aktiivselt kaasata töökeskkonna muutmisse.

| 4.5 | Rohelise majanduse saavutamise ülesanne on väga ulatuslik ning sellele tuleb läheneda paljude erinevate valdkondade kaudu:






  — | rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil; |
| --- | --- | --- |

4.5

Rohelise majanduse saavutamise ülesanne on väga ulatuslik ning sellele tuleb läheneda paljude erinevate valdkondade kaudu:

—

rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil;

| — | arvukates majandussektorites; |
| --- | --- |

—

arvukates majandussektorites;

| — | kaasates erinevaid ettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja teisi majanduses osalejaid; |
| --- | --- |

—

kaasates erinevaid ettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja teisi majanduses osalejaid;

| — | kaasates kodanikke ja tarbijaid. |
| --- | --- |

—

kaasates kodanikke ja tarbijaid.

| 4.6 | Rio+20 konverentsil tuleks anda uus poliitiline lubadus toetada säästvat arengut ja rohelisele majandusele üleminekut kogu maailmas. Konverentsil osalejad peaksid välja töötama põhimõtted üleminekuks keskkonnasõbralikumale majandusele. Lisaks peaksid nad ÜRO pädevatele organitele andma volituse koostada meetmetele suunatud tööprogramm, milles käsitletakse säästva arengu edendamise põhiküsimusi kogu maailmas. |
| --- | --- |

4.6

Rio+20 konverentsil tuleks anda uus poliitiline lubadus toetada säästvat arengut ja rohelisele majandusele üleminekut kogu maailmas. Konverentsil osalejad peaksid välja töötama põhimõtted üleminekuks keskkonnasõbralikumale majandusele. Lisaks peaksid nad ÜRO pädevatele organitele andma volituse koostada meetmetele suunatud tööprogramm, milles käsitletakse säästva arengu edendamise põhiküsimusi kogu maailmas.

| 4.7 | Roheliseks majanduse volitused ÜRO organitele. Komitee teeb ettepaneku, et säästvat arengut edendavate ÜRO organite edasise töö volitustesse lisatakse kuus sammast või peatükki:






  — | edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole; |
| --- | --- | --- |

4.7

Roheliseks majanduse volitused ÜRO organitele. Komitee teeb ettepaneku, et säästvat arengut edendavate ÜRO organite edasise töö volitustesse lisatakse kuus sammast või peatükki:

—

edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole;

| — | reguleerivad meetmed üleminekuks rohelisele majandusele; |
| --- | --- |

—

reguleerivad meetmed üleminekuks rohelisele majandusele;

| — | säästva arengu teemaline haridus rohelise majanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

säästva arengu teemaline haridus rohelise majanduse edendamiseks;

| — | finantspoliitilised vahendid rohelise majanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

finantspoliitilised vahendid rohelise majanduse edendamiseks;

| — | riiklikud kulutused ja investeeringud rohelisse majandusse; |
| --- | --- |

—

riiklikud kulutused ja investeeringud rohelisse majandusse;

| — | eesmärgipüstitus rohelisele majandusele. |
| --- | --- |

—

eesmärgipüstitus rohelisele majandusele.

| 4.8 | Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on hulgaliselt kogemusi poliitikavahendite kasutamisel säästva arengu edendamiseks. Seepärast peaks EL neid kogemusi rahvusvahelisel tasandil aktiivselt kasutama. |
| --- | --- |

4.8

Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on hulgaliselt kogemusi poliitikavahendite kasutamisel säästva arengu edendamiseks. Seepärast peaks EL neid kogemusi rahvusvahelisel tasandil aktiivselt kasutama.

| 4.9 | Edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole. Edusammude mõõtmiseks teel suurema jätkusuutlikkuse suunas tuleb kindlaks määrata selged näitajad. Tarvis on välja töötada meetodid, et mõõta majanduslikke edusamme inimeste heaolu ja elukvaliteedi parandamisel, arvestades vaesusevastast võitlust, inimväärsete töötingimuste loomist ja loomuliku keskkonna säilitamist. Eelkõige tuleb kokku leppida meetodites, et mõõta pinnases, vees, õhus ja vastavates ökosüsteemides leiduva looduskapitali eri liikide kasutust majandustegevuses. |
| --- | --- |

4.9

Edusammude mõõtmine teel rohelise majanduse poole. Edusammude mõõtmiseks teel suurema jätkusuutlikkuse suunas tuleb kindlaks määrata selged näitajad. Tarvis on välja töötada meetodid, et mõõta majanduslikke edusamme inimeste heaolu ja elukvaliteedi parandamisel, arvestades vaesusevastast võitlust, inimväärsete töötingimuste loomist ja loomuliku keskkonna säilitamist. Eelkõige tuleb kokku leppida meetodites, et mõõta pinnases, vees, õhus ja vastavates ökosüsteemides leiduva looduskapitali eri liikide kasutust majandustegevuses.

| 4.10 | Tippkohtumisel tuleks kokku leppida ajakava, mille alusel rajatakse süsteem edusammude mõõtmiseks teel rohelise majanduse poole. |
| --- | --- |

4.10

Tippkohtumisel tuleks kokku leppida ajakava, mille alusel rajatakse süsteem edusammude mõõtmiseks teel rohelise majanduse poole.

| 4.11 | Oma arvamuses „SKT näitajast kaugemale vaatamine: säästva arengu näitajad” (6) tõi komitee välja oma ideed seoses SKT piiride, võimalike paranduste ja täiendustega ning vajadusega töötada välja uued kriteeriumid, millega määratleda heaolu ja (majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase) jätkusuutlikkuse täiendavad näitajad. Komiteel on kavas veel enne Rio+20 konverentsi esitada oma seisukoht selle kohta, kuidas kaasata kodanikuühiskond nimetatud näitajate väljatöötamisse. |
| --- | --- |

4.11

Oma arvamuses „SKT näitajast kaugemale vaatamine: säästva arengu näitajad” (6) tõi komitee välja oma ideed seoses SKT piiride, võimalike paranduste ja täiendustega ning vajadusega töötada välja uued kriteeriumid, millega määratleda heaolu ja (majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase) jätkusuutlikkuse täiendavad näitajad. Komiteel on kavas veel enne Rio+20 konverentsi esitada oma seisukoht selle kohta, kuidas kaasata kodanikuühiskond nimetatud näitajate väljatöötamisse.

| 4.12 | Reguleerivad meetmed. ELis on tõhususstandardid paljudele eri toodetele ja meetoditele (eelkõige energiatõhususe standardid) miinimumstandardite järkjärgulise tõstmise tõttu aastate jooksul järjest kasvanud. Seetõttu peaks EL tegema ettepaneku võrreldava mehhanismi loomise kohta sellise arengu edendamiseks rahvusvahelisel tasandil. Võib-olla oleks ka kohane arendada välja uued rahvusvahelised algatused kemikaalide käitlemiseks ning uute arenevate tehnoloogiate (nt nanotehnoloogia) mõju reguleerimiseks. |
| --- | --- |

4.12

Reguleerivad meetmed. ELis on tõhususstandardid paljudele eri toodetele ja meetoditele (eelkõige energiatõhususe standardid) miinimumstandardite järkjärgulise tõstmise tõttu aastate jooksul järjest kasvanud. Seetõttu peaks EL tegema ettepaneku võrreldava mehhanismi loomise kohta sellise arengu edendamiseks rahvusvahelisel tasandil. Võib-olla oleks ka kohane arendada välja uued rahvusvahelised algatused kemikaalide käitlemiseks ning uute arenevate tehnoloogiate (nt nanotehnoloogia) mõju reguleerimiseks.

| 4.13 | Säästva arengu teemaline haridus ja teabevahetus. Mõned riigid, piirkonnad, linnad, ettevõtted jne on juba praktikas tõestanud, et üleminek säästvale arengule on võimalik edukalt ellu viia. |
| --- | --- |

4.13

Säästva arengu teemaline haridus ja teabevahetus. Mõned riigid, piirkonnad, linnad, ettevõtted jne on juba praktikas tõestanud, et üleminek säästvale arengule on võimalik edukalt ellu viia.

| 4.14 | Euroopa on aktiivselt edendanud säästva arengu teemalist haridust ning teabekampaaniaid säästva arengu parimate tavade ja uute algatuste kohta. Kõnealused kogemused tuleks kaasata rohelise majanduse edendamise vahendeid käsitlevasse rahvusvahelisse arutellu. |
| --- | --- |

4.14

Euroopa on aktiivselt edendanud säästva arengu teemalist haridust ning teabekampaaniaid säästva arengu parimate tavade ja uute algatuste kohta. Kõnealused kogemused tuleks kaasata rohelise majanduse edendamise vahendeid käsitlevasse rahvusvahelisse arutellu.

| 4.15 | Finantspoliitilised meetmed. Tippkohtumisel tuleks anda uut hoogu riiklikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele finantspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmiseks, kaotades mõttetud toetused ning kujundades maksupoliitika selliselt, et lihtsustatakse töökohtade loomist ja takistatakse keskkonna koormamist ning fossiilkütuste ja teiste loodusressursside kasutamist. Lisaks sellele oleks ajakohane käivitada uus algatus finantstehingute rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud maksustamiseks – ning kasutada sellest saadavat tulu säästva arengu investeeringute rahastamiseks. |
| --- | --- |

4.15

Finantspoliitilised meetmed. Tippkohtumisel tuleks anda uut hoogu riiklikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele finantspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmiseks, kaotades mõttetud toetused ning kujundades maksupoliitika selliselt, et lihtsustatakse töökohtade loomist ja takistatakse keskkonna koormamist ning fossiilkütuste ja teiste loodusressursside kasutamist. Lisaks sellele oleks ajakohane käivitada uus algatus finantstehingute rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud maksustamiseks – ning kasutada sellest saadavat tulu säästva arengu investeeringute rahastamiseks.

| 4.16 | Investeeringud teadus- ja arendustegevusse. ÜRO pädevatele organitele tuleks teha ülesandeks selgitada välja, millistes rohelist majandust toetavate tehnoloogiate ja vahendite uurimise ja arendamise valdkondades oleks kasulik teadus- ja arendustegevuse jõupingutuste koondamine rahvusvahelise koostöö kaudu. Oluline on kiiresti rakendada uusi keskkonnasõbralikumaid tehnoloogiaid kogu maailmas. ÜRO vastutavad organid peaksid eelkõige välja selgitama takistused kõnealuste tehnoloogiate kiireks ülevõtmiseks ning töötama välja võimalused nende takistuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

4.16

Investeeringud teadus- ja arendustegevusse. ÜRO pädevatele organitele tuleks teha ülesandeks selgitada välja, millistes rohelist majandust toetavate tehnoloogiate ja vahendite uurimise ja arendamise valdkondades oleks kasulik teadus- ja arendustegevuse jõupingutuste koondamine rahvusvahelise koostöö kaudu. Oluline on kiiresti rakendada uusi keskkonnasõbralikumaid tehnoloogiaid kogu maailmas. ÜRO vastutavad organid peaksid eelkõige välja selgitama takistused kõnealuste tehnoloogiate kiireks ülevõtmiseks ning töötama välja võimalused nende takistuste kõrvaldamiseks.

| 4.17 | Riigihanked võivad olla tõhusaks vahendiks, et suunata ettevõtted keskkonnasõbralikumate toodete ja teenuste pakkumisele. Euroopal on kogemusi nn roheliste riigihangete kasutamisel, pidades kinni vaba kaubavahetuse põhimõtetest Euroopas. ÜRO pädevatele organitele tuleks eelkõige teha ülesandeks kõnealuse valdkonna parimate tavade ülemaailme edendamine. |
| --- | --- |

4.17

Riigihanked võivad olla tõhusaks vahendiks, et suunata ettevõtted keskkonnasõbralikumate toodete ja teenuste pakkumisele. Euroopal on kogemusi nn roheliste riigihangete kasutamisel, pidades kinni vaba kaubavahetuse põhimõtetest Euroopas. ÜRO pädevatele organitele tuleks eelkõige teha ülesandeks kõnealuse valdkonna parimate tavade ülemaailme edendamine.

| 4.18 | Investeerimisvood – uus globaalne kokkulepe. Usaldusväärsetest hinnangutest lähtuvalt on üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele ainuüksi energiasektoris tarvis järgmise 40 aasta jooksul investeeringuid, mille kogumaht ulatub triljonite eurodeni. Ka säästvale majandusele ülemineku teised aspektid nõuavad suuri summasid. ÜRO pädevatele organitele tuleks teha ülesandeks luua foorum olulisimate ülemaailmsete investeerimisvoogude jälgimiseks ning selgitada välja, kus kõnealuseid vooge suurendada või kõrvale juhtida, toetamaks üleminekut säästvale majandusele. |
| --- | --- |

4.18

Investeerimisvood – uus globaalne kokkulepe. Usaldusväärsetest hinnangutest lähtuvalt on üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele ainuüksi energiasektoris tarvis järgmise 40 aasta jooksul investeeringuid, mille kogumaht ulatub triljonite eurodeni. Ka säästvale majandusele ülemineku teised aspektid nõuavad suuri summasid. ÜRO pädevatele organitele tuleks teha ülesandeks luua foorum olulisimate ülemaailmsete investeerimisvoogude jälgimiseks ning selgitada välja, kus kõnealuseid vooge suurendada või kõrvale juhtida, toetamaks üleminekut säästvale majandusele.

| 4.19 | Eri riikide võimalused loodus-, majandus- ja inimressursside osas seoses üleminekuga säästvale majandusele on väga erinevad. 2012. aastal toimuva maailma tippkohtumise üks peamisi väljakutseid on anda globaalsele kokkuleppele rohkem sisu ja ulatust, et mobiliseerida avaliku ja erasektori vahendeid suutlikkuse suurendamise, tehnosiirde ja jätkusuutlike investeeringute programmide jaoks ning toetada õiglaselt vähemarenenud riike ja teisi arengumaid nende jõupingutustes pidada sammu üleminekuga säästvale majandusele. ÜRO pädevad organid peaksid jälgima edusamme finants- ja muudest kohustustest kinnipidamisel, et toetada arengumaid üleminekul säästvale majandusele. |
| --- | --- |

4.19

Eri riikide võimalused loodus-, majandus- ja inimressursside osas seoses üleminekuga säästvale majandusele on väga erinevad. 2012. aastal toimuva maailma tippkohtumise üks peamisi väljakutseid on anda globaalsele kokkuleppele rohkem sisu ja ulatust, et mobiliseerida avaliku ja erasektori vahendeid suutlikkuse suurendamise, tehnosiirde ja jätkusuutlike investeeringute programmide jaoks ning toetada õiglaselt vähemarenenud riike ja teisi arengumaid nende jõupingutustes pidada sammu üleminekuga säästvale majandusele. ÜRO pädevad organid peaksid jälgima edusamme finants- ja muudest kohustustest kinnipidamisel, et toetada arengumaid üleminekul säästvale majandusele.

5.   Eesmärgid olulistes sektorites

| 5.1 | Rohelise majanduse kontseptsioon mõjutab kõiki olulisi majandussektoreid. Kõigis sektorites tuleb tõhustada energia ja teiste loodusressursside kasutamist, vähendada saastamise ja jäätmetekke mõjusid, pöörata rohkem tähelepanu looduskeskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele ning tagada võrsed võimalused ja õiglane kohtlemine. |
| --- | --- |

5.1

Rohelise majanduse kontseptsioon mõjutab kõiki olulisi majandussektoreid. Kõigis sektorites tuleb tõhustada energia ja teiste loodusressursside kasutamist, vähendada saastamise ja jäätmetekke mõjusid, pöörata rohkem tähelepanu looduskeskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele ning tagada võrsed võimalused ja õiglane kohtlemine.

| 5.2 | Rahvusvahelised arengueesmärgid on praegu suunatud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Komitee arvates tuleks nende 2015. aastaks kavandatud läbivaatamise käigus määrata järgnevaks perioodiks uued rahvusvahelised arengueesmärgid, milles pööratakse rohkem tähelepanu säästvale arengule. Maailma tippkohtumisel tuleks see võtta üldeesmärgiks ning teha uuele säästva arengu nõukogule ülesandeks koostada konkreetsed ettepanekud oluliste sektorite jaoks. Järgnevates punktides antakse ülevaade prioriteetidest mõningates olulistes sektorites. |
| --- | --- |

5.2

Rahvusvahelised arengueesmärgid on praegu suunatud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Komitee arvates tuleks nende 2015. aastaks kavandatud läbivaatamise käigus määrata järgnevaks perioodiks uued rahvusvahelised arengueesmärgid, milles pööratakse rohkem tähelepanu säästvale arengule. Maailma tippkohtumisel tuleks see võtta üldeesmärgiks ning teha uuele säästva arengu nõukogule ülesandeks koostada konkreetsed ettepanekud oluliste sektorite jaoks. Järgnevates punktides antakse ülevaade prioriteetidest mõningates olulistes sektorites.

| 5.3 | Energiasektor. Energiasektori keskkonnahoidlikumaks muutmine on suurim väljakutse rohelise majanduse koguprojekti raames. |
| --- | --- |

5.3

Energiasektor. Energiasektori keskkonnahoidlikumaks muutmine on suurim väljakutse rohelise majanduse koguprojekti raames.

| 5.4 | Üleminek rohelisele majandusele nõuab radikaalseid muudatusi energiasektoris, st suundumist fossiilkütustelt vähese CO2-heitega või CO2-vabadele energiaallikatele nagu nt taastuvenergia. Samaaegselt tuleb kõigis sektorites teha suuri jõupingutusi majanduslikuma ja tõhusama ülemineku nimel, et energiat tõhusamalt kasutada ja peatada sel moel ülemaailmse energianõudluse suurenemine või vähendada seda. |
| --- | --- |

5.4

Üleminek rohelisele majandusele nõuab radikaalseid muudatusi energiasektoris, st suundumist fossiilkütustelt vähese CO2-heitega või CO2-vabadele energiaallikatele nagu nt taastuvenergia. Samaaegselt tuleb kõigis sektorites teha suuri jõupingutusi majanduslikuma ja tõhusama ülemineku nimel, et energiat tõhusamalt kasutada ja peatada sel moel ülemaailmse energianõudluse suurenemine või vähendada seda.

| 5.5 | Juurdepääs puhastele, taskukohastele ja ajakohastele energiateenustele on säästva sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamiseks ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks vältimatu. Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel puudub enam kui 1,4 miljardil inimesel üle maailma juurdepääs elektrienergiale. Ning lisaks on ühel miljardil inimesel juurdepääs vaid ebakindlatele energiavõrkudele. Hiljuti tegi ÜRO Peaassamblee ettepaneku nimetada 2012. aasta rahvusvahelise taastuvenergia aastaks kõigi jaoks. See annab lõpuks ometi hädavajaliku võimaluse suunata rahvusvaheline tähelepanu ulatuslikumalt kütteostuvõimetusele ning ka taskukohastele lahendustele ja ettevõtlusmudelitele, mis on juba olemas ning mida võiks ülemaailmsel tasandil rakendada. Komitee on aktiivselt osalenud säästvat arengut ja säästvat energiat käsitlevas arutelus ning kavatseb ka tulevikus anda oma panuse kõnelausesse temaatikasse. |
| --- | --- |

5.5

Juurdepääs puhastele, taskukohastele ja ajakohastele energiateenustele on säästva sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamiseks ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks vältimatu. Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel puudub enam kui 1,4 miljardil inimesel üle maailma juurdepääs elektrienergiale. Ning lisaks on ühel miljardil inimesel juurdepääs vaid ebakindlatele energiavõrkudele. Hiljuti tegi ÜRO Peaassamblee ettepaneku nimetada 2012. aasta rahvusvahelise taastuvenergia aastaks kõigi jaoks. See annab lõpuks ometi hädavajaliku võimaluse suunata rahvusvaheline tähelepanu ulatuslikumalt kütteostuvõimetusele ning ka taskukohastele lahendustele ja ettevõtlusmudelitele, mis on juba olemas ning mida võiks ülemaailmsel tasandil rakendada. Komitee on aktiivselt osalenud säästvat arengut ja säästvat energiat käsitlevas arutelus ning kavatseb ka tulevikus anda oma panuse kõnelausesse temaatikasse.

| 5.6 | Paljudel inimestel puudub ikka veel piisav juurdepääs energiale (kütteostuvõimetus). Üleminekul energiavarustuse keskkonnahoidlikele vormidele peab esmane eesmärk olema vastuvõetavate hindadega piisav energiavarustus vaesematele elanikkonnarühmadele. |
| --- | --- |

5.6

Paljudel inimestel puudub ikka veel piisav juurdepääs energiale (kütteostuvõimetus). Üleminekul energiavarustuse keskkonnahoidlikele vormidele peab esmane eesmärk olema vastuvõetavate hindadega piisav energiavarustus vaesematele elanikkonnarühmadele.

| 5.7 | Põllumajandus, bioloogiline mitmekesisus ja looduskeskkond. Komitee mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et kogu maailmas – eelkõige arengumaades – kannatab miljard elanikku nälga, mis on täielikus vastuolus aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisega. |
| --- | --- |

5.7

Põllumajandus, bioloogiline mitmekesisus ja looduskeskkond. Komitee mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et kogu maailmas – eelkõige arengumaades – kannatab miljard elanikku nälga, mis on täielikus vastuolus aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisega.

| 5.8 | Komitee kutsub maailma avalikkust üles tunnustama rahvusvahelisel ja riiklikul tasandil õigust toidule, parandama õigust maaomandile ja juurdepääsule maale ja veele ning hoidma kontrolli all riiklike osalejate ja erainvestorite poolse maa hõivamise (land grabbing) arengumaades. |
| --- | --- |

5.8

Komitee kutsub maailma avalikkust üles tunnustama rahvusvahelisel ja riiklikul tasandil õigust toidule, parandama õigust maaomandile ja juurdepääsule maale ja veele ning hoidma kontrolli all riiklike osalejate ja erainvestorite poolse maa hõivamise (land grabbing) arengumaades.

| 5.9 | Paljudes maailma piirkondades tuleb põllumajandus põhjalikult üle vaadata, lähtuvalt sellistest vaatenurkadest nagu roheline majandus, toiduga kindlustatuse tagamine kõigile, pinnases leiduva looduskapitali ja selle bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ning ressursitõhususe edendamine kõnealuses valdkonnas. Eelkõige veevarusid tuleb paremini hallata ja kaitsta. Kõnealustes valdkondades tuleb määratleda uued eesmärgid. |
| --- | --- |

5.9

Paljudes maailma piirkondades tuleb põllumajandus põhjalikult üle vaadata, lähtuvalt sellistest vaatenurkadest nagu roheline majandus, toiduga kindlustatuse tagamine kõigile, pinnases leiduva looduskapitali ja selle bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ning ressursitõhususe edendamine kõnealuses valdkonnas. Eelkõige veevarusid tuleb paremini hallata ja kaitsta. Kõnealustes valdkondades tuleb määratleda uued eesmärgid.

| 5.10 | Komitee arvates peitub jätkusuutliku põllumajanduse võti sellise kvantitatiivselt piisava, kvalitatiivselt väärtusliku, piirkonniti erineva, ulatuslikult levinud ning loodussõbraliku toiduainete toomise säilitamises, mis kaitseb ja hoiab maapiirkondi, säilitab toodete mitmekesisuse ja erinevused ning edendab mitmekülgseid ja liigirikkaid kultuurmaastikke ja maapiirkondi (7). Kuigi kogu maailmas on tarvis laiemat bioloogilist mitmekesisust, on jätkumas liikide vähenemine. Metsandus, mäetööstus, tööstus ning ka rahvastikukasv ohustavad samuti bioloogilist mitmekesisust |
| --- | --- |

5.10

Komitee arvates peitub jätkusuutliku põllumajanduse võti sellise kvantitatiivselt piisava, kvalitatiivselt väärtusliku, piirkonniti erineva, ulatuslikult levinud ning loodussõbraliku toiduainete toomise säilitamises, mis kaitseb ja hoiab maapiirkondi, säilitab toodete mitmekesisuse ja erinevused ning edendab mitmekülgseid ja liigirikkaid kultuurmaastikke ja maapiirkondi (7). Kuigi kogu maailmas on tarvis laiemat bioloogilist mitmekesisust, on jätkumas liikide vähenemine. Metsandus, mäetööstus, tööstus ning ka rahvastikukasv ohustavad samuti bioloogilist mitmekesisust

| 5.11 | Tarvis on käivitada tõhusad meetmed põllumajandusturgude paremaks ja läbipaistvamaks toimimiseks. Toiduainete hindade kõikumise ja vastuvõetamatu suurenemise vastu tuleb võidelda. Taastuvate loodusvarade kasutamine energia tootmiseks ei tohi toimuda maailma toiduga varustamise arvelt. Kindel toiduainetega varustamine tuleb kindlustada varude hoidmisega piirkondlikul tasandil. Lisaks sellele tuleks seada eesmärgiks kasutada aktiivsemalt põllumajandusest ja toiduainetetööstusest pärinevaid biojäätmeid. |
| --- | --- |

5.11

Tarvis on käivitada tõhusad meetmed põllumajandusturgude paremaks ja läbipaistvamaks toimimiseks. Toiduainete hindade kõikumise ja vastuvõetamatu suurenemise vastu tuleb võidelda. Taastuvate loodusvarade kasutamine energia tootmiseks ei tohi toimuda maailma toiduga varustamise arvelt. Kindel toiduainetega varustamine tuleb kindlustada varude hoidmisega piirkondlikul tasandil. Lisaks sellele tuleks seada eesmärgiks kasutada aktiivsemalt põllumajandusest ja toiduainetetööstusest pärinevaid biojäätmeid.

| 5.12 | Põllumajandustöötajate õigused tuleb tagada olemasolevate ILO konventsioonide rakendamise abil. Kodanikuühiskonna aktiivne osalemine jätkusuutlikkusprojektide elluviimisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil on vältimatu, seejuures tuleb ka eriti rõhutada naiste rolli arengumaades. |
| --- | --- |

5.12

Põllumajandustöötajate õigused tuleb tagada olemasolevate ILO konventsioonide rakendamise abil. Kodanikuühiskonna aktiivne osalemine jätkusuutlikkusprojektide elluviimisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil on vältimatu, seejuures tuleb ka eriti rõhutada naiste rolli arengumaades.

| 5.13 | Merekeskkond. Merekeskkonnale on iseloomulik reostus, ülepüük ning teiste mereressursside liigkasutus. Konverentsil osalejad peaksid tegema ÜRO pädevatele organitele ülesandeks käivitada uus rahvusvaheline protsess, et tugevdada ja kooskõlastada olemasolevaid mehhanisme merekeskkonna kaitsmiseks ning praeguste eeskirjade abil tõhusamalt kaitsta kalavarusid ja teisi mereressursse. |
| --- | --- |

5.13

Merekeskkond. Merekeskkonnale on iseloomulik reostus, ülepüük ning teiste mereressursside liigkasutus. Konverentsil osalejad peaksid tegema ÜRO pädevatele organitele ülesandeks käivitada uus rahvusvaheline protsess, et tugevdada ja kooskõlastada olemasolevaid mehhanisme merekeskkonna kaitsmiseks ning praeguste eeskirjade abil tõhusamalt kaitsta kalavarusid ja teisi mereressursse.

6   Vastutuse võtmine

| 6.1. | Usaldusväärsuse tagamiseks peab EL esmalt ära tegema oma kodutöö jätkusuutlikkuse valdkonnas. |
| --- | --- |

6.1.

Usaldusväärsuse tagamiseks peab EL esmalt ära tegema oma kodutöö jätkusuutlikkuse valdkonnas.

| 6.2. | Liikmesriigid ja EL peavad:






  — | üheskoos tugevdama oma poliitilist pühendumust säästvale arengule, andes selle eest vastutuse valitsusjuhtidele, kellele pakuvad kõnealuses ülesandes sobivat toetust majandus- ja rahandusministeeriumid, samuti keskkonna- ja teised ministeeriumid; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Liikmesriigid ja EL peavad:

—

üheskoos tugevdama oma poliitilist pühendumust säästvale arengule, andes selle eest vastutuse valitsusjuhtidele, kellele pakuvad kõnealuses ülesandes sobivat toetust majandus- ja rahandusministeeriumid, samuti keskkonna- ja teised ministeeriumid;

| — | taaselustama oma säästva arengu strateegiad ja tegevuskavad; |
| --- | --- |

—

taaselustama oma säästva arengu strateegiad ja tegevuskavad;

| — | tippkohtumise ettevalmistamisel ja selle järelmeetmete raames ning samuti säästva arengu ja rohelise majanduse edendamisel tegema ulatuslikku koostööd ettevõtete ja kodanikuühiskonna kõigi osalejatega. |
| --- | --- |

—

tippkohtumise ettevalmistamisel ja selle järelmeetmete raames ning samuti säästva arengu ja rohelise majanduse edendamisel tegema ulatuslikku koostööd ettevõtete ja kodanikuühiskonna kõigi osalejatega.

Tegevuskava

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on võtnud endale kohustuse panustada aktiivselt 2012. aastal Rios toimuva ÜRO säästva arengu konverentsi ettevalmistusprotsessi. Juba käesoleva arvamuse koostamise ajal toimusid konsultatsioonid 23. märtsil ja 7. juulil 2011.

| — | Pärast arvamuse vastuvõtmist kavatseb raportöör teha aktiivseid jõupingutusi, et lisada komitee seisukoht institutsioonidevahelisse dialoogi, mille eesmärk on jõuda ELi ühise seisukohani. |
| --- | --- |

—

Pärast arvamuse vastuvõtmist kavatseb raportöör teha aktiivseid jõupingutusi, et lisada komitee seisukoht institutsioonidevahelisse dialoogi, mille eesmärk on jõuda ELi ühise seisukohani.

| — | Vastuvõetud arvamustele toetudes kavatseb komitee veelgi süvendada dialoogi Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Kavas on ühised kohtumised kontaktrühma, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude esindajate ning lisaks kodanikuühiskonna teiste organisatsioonide ja võrgustikega, kes samuti tegelevad oma seisukohtade sõnastamisega Rio+20 konverentsi jaoks. Komitee ulatuslik konverents, mis on kavandatud 2012. aasta alguseks, kujutab endast järjekordset teetähist kõnealuses kodanikuühiskonna aruteluprotsessis. |
| --- | --- |

—

Vastuvõetud arvamustele toetudes kavatseb komitee veelgi süvendada dialoogi Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Kavas on ühised kohtumised kontaktrühma, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude esindajate ning lisaks kodanikuühiskonna teiste organisatsioonide ja võrgustikega, kes samuti tegelevad oma seisukohtade sõnastamisega Rio+20 konverentsi jaoks. Komitee ulatuslik konverents, mis on kavandatud 2012. aasta alguseks, kujutab endast järjekordset teetähist kõnealuses kodanikuühiskonna aruteluprotsessis.

| — | Lisaks Euroopa-sisesele dialoogile käsitleb komitee Rio+20 konverentsi temaatikat oma suhetes maailma teiste piirkondade – eelkõige Brasiilia kui konverentsi võõrustajariigi, Hiina ja Lõuna-Aafrika – organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. Raportööril on kavas kõnealuses dialoogis aktiivselt osaleda, et määratleda ühised prioriteedid maailma eri piirkondade organiseeritud kodanikuühiskonna eesmärkides ja esitada need seisukohad 2012. aasta juunis Rio de Janeiros. Raportööril on kavas esindada komiteed Rio+20 aruteluprotsessis Majandus- ja Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Rahvusvahelises Assotsiatsioonis (IAESCSI). Lisaks tegelikule konverentsile on järgmiseks aastaks kavandatud Rios pidada rida kohtumisi meie rahvusvaheliste partneritega. |
| --- | --- |

—

Lisaks Euroopa-sisesele dialoogile käsitleb komitee Rio+20 konverentsi temaatikat oma suhetes maailma teiste piirkondade – eelkõige Brasiilia kui konverentsi võõrustajariigi, Hiina ja Lõuna-Aafrika – organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. Raportööril on kavas kõnealuses dialoogis aktiivselt osaleda, et määratleda ühised prioriteedid maailma eri piirkondade organiseeritud kodanikuühiskonna eesmärkides ja esitada need seisukohad 2012. aasta juunis Rio de Janeiros. Raportööril on kavas esindada komiteed Rio+20 aruteluprotsessis Majandus- ja Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Rahvusvahelises Assotsiatsioonis (IAESCSI). Lisaks tegelikule konverentsile on järgmiseks aastaks kavandatud Rios pidada rida kohtumisi meie rahvusvaheliste partneritega.

Brüssel, 22. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2011) 363 lõplik.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 110.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 53.

3

(4)  EMSK arvamus teemal „Valmistudes 2012. aasta ülemaailmseks säästva arengu tippkohtumiseks”, ELT C 48, 15.2.2011, lk 65.

4

(5)  http://www.futurejustice.org/action-the-campaign/?section=full#21.

5

(6)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 53.

6

(7)  EMSK arvamus teemal „Ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta reform”, ELT C 354, 28.12.2010, lk 35.

7

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/110 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/110

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” ”

KOM(2011) 112 lõplik

2011/C 376/20

Raportöör: Richard ADAMS

Kaasraportöör: Josef ZBOŘIL

8. märtsil 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” ”

KOM(2011) 112 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 6. septembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril 2011 (22. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 119, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 2 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee peab kiiduväärseks komisjoni 2050. aastaks vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava, nimetades seda tulevikustrateegia visiooniks, ning innustab kõiki ELi institutsioone võtma seda arvesse kui juhendit meetmete väljatöötamiseks ja poliitika kujundamiseks, et saavutada 2050. aastaks seatud eesmärgid. Seoses sellega viitab komitee oma tööle ressursitõhusust käsitleva juhtalgatusega ja oma ettepanekutele ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsiks (1).

1.2   Komitee kutsub nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles tagama, et saavutatakse täielikult kõik olemasolevad CO2-ga seotud 2020. aasta eesmärgid, ning – võttes arvesse COP 17 läbirääkimistel saavutatud edu ja ühenduse majandusarengu prognoosi – kaaluma uuesti 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi karmistamist 25 %-ni, et saavutada 2050. aastaks kokkulepitud vähendamine 80–95 % võrra.

1.3   Komitee kutsub ELi üles võtma vastu soovituslikud eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 2030. aastaks 40 % võrra ning 2040. aastaks 60 % võrra ning seejärel kehtestama õiguslikult siduvad poliitikameetmed vähendamise elluviimiseks. Selliseid pikaajalisi soovituslikke eesmärke on vaja võrdlusalusteks, et pakkuda investoritele ja otsustajatele prognoositavust ja stabiilsust.

1.4   Komitee soovitab komisjonil tulla välja uue tervikliku meetmepakkega, et tõhustada uute eesmärkide saavutamiseks vajaminevaid uusi suurinvesteeringuid. Pake peaks hõlmama heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist kulutõhususe vahendina investeerimisotsuste juhtimiseks, samuti teisi meetmeid, selleks et

| — | edendada energiatõhusust kõigis sektorites; |
| --- | --- |

—

edendada energiatõhusust kõigis sektorites;

| — | parandada tarbijate teadlikkust, kuidas kasutada oma ostujõudu vähem CO2-heidet tekitavate kaupade ja teenuste eelistamiseks, ning suurendada nende suutlikkust seda teha; |
| --- | --- |

—

parandada tarbijate teadlikkust, kuidas kasutada oma ostujõudu vähem CO2-heidet tekitavate kaupade ja teenuste eelistamiseks, ning suurendada nende suutlikkust seda teha;

| — | toetada vajalikke investeeringuid infrastruktuuri; |
| --- | --- |

—

toetada vajalikke investeeringuid infrastruktuuri;

| — | edendada koolitamist ja suutlikkuse suurendamist olulistes sektorites. |
| --- | --- |

—

edendada koolitamist ja suutlikkuse suurendamist olulistes sektorites.

1.5   Komitee rõhutab, et vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamiseks on vaja aktiivset tööstuspoliitikat ja kooskõlastatud teadus- ja arendustegevust. Komitee toetab ettepanekut töötada välja edenemiskavad, mis toimiksid strateegilise visioonina üleminekuprotsessi juhtimisel, eelkõige seoses elektrienergia tootmise, transpordi, ehituse, elamumajanduse, põllumajanduse ja jäätmekäitlusega.

1.6   Tähtis on kaasata kodanikuühiskond täiel määral konkreetse strateegilise kava üle peetavasse struktureeritud ja alalisse dialoogi.

2.   Edenemiskava

2.1   2050. aasta edenemiskavas tehakse ettepanekud meetmeteks, mille abil jõuda Euroopa Ülemkogus 2011. aasta veebruaris veelkord kinnitatud ELi eesmärgini vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

2.2   Selle saavutamiseks tehakse edenemiskavas ettepanek vähendada 2050. aastaks ELi territooriumil tekitatavat heidet 80 % võrra, pidades seejuures silmas, et 95 % eesmärk saavutataks ülemaailmsel CO2-turul tasaarveldamise teel. ELi territooriumil oleks võimalik heidet kulutõhusal viisil vähendada 1990. aasta tasemega võrreldes suurusjärgus 40 % ja 60 % vastavalt 2030. ja 2040. aastaks ning selles kontekstis vaadeldakse 25 %-list vähendamist 2020. aastaks ühte etappi selles protsessis.

2.3   Energiasektori kohta tehakse edenemiskavas ettepanek, et vähese CO2-heitega tehnoloogia osakaal jõuaks 2050. aastaks peaaegu 100 %-ni. Selleks on tarvis suuri investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse ning kõikjal Euroopas uute arukate võrkude süsteemide väljatöötamist, mida juhitakse peamiselt tugevama heitkogustega kauplemise süsteemi abil.

2.4   Transpordisektoris kavandatakse 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguste 60 %-list vähendamist. Edenemiskavas soovitatakse biokütuseid edasi arendada, eelkõige lennunduse ja raskeveokite tarbeks. Komitee märgib siiski, et toiduga kindlustatuse ja keskkonnaprobleemid on seotud biokütuse arendamisega, ning toonitab, et tähtis on välja töötada säästvamad teise ja kolmanda põlvkonna biokütused.

2.5   Hoonestatud keskkonna osas rõhutatakse edenemiskavas uutele hoonetele kehtivate CO2-heitkoguste nullstandardite kiire jõustamise tähtsust ning olemasoleva elamufondi energiatõhususe parandamise väljakutset.

2.6   Tööstussektorite jaoks nähakse ette veelgi suurem energiatõhusus ja üleminek vähem energiamahukatele tootmisviisidele. Vaja on valdkonnaspetsiifilisi lahendusi ja täiendavaid sektoripõhiseid edenemiskavasid. Tähtis on tagada, et meetmed CO2-heite vähendamiseks ei motiveeriks energiamahukaid tööstusharusid pelgalt kolima teistesse maailma piirkondadesse, kus reguleerimine on leebem (kasvuhoonegaaside heite ülekandumine).

2.7   Põllumajandus- ja metsandussektoris on vaja suuremat energiatõhusust ja tavasid, mis suurendavad haritava maa suutlikkust süsinikdioksiidi siduda ja säilitada. Samuti märgitakse ära biomass kui potentsiaalselt säästev energiaallikas, tingimusel et selle mõju hinnatakse asjakohaselt. Üldiselt tuleb leida lahendused, et viia kasvav nõudlus toiduainete või biomassi järele kooskõlla kliimapoliitiliste eesmärkidega.

2.8   Kõigi nende eesmärkide saavutamiseks on järgmise 40 aasta jooksul vaja täiendavaid avaliku ja erasektori investeeringuid ligikaudu 270 miljardit eurot aastas. See moodustab 1,5 % ELi SKPst ehk 8 % praegustest investeeringutest, mida on tunduvalt vähem, kui on saavutatud mõnes tärkava turumajandusega riigis, kus püüeldakse tõsiselt vähese CO2-heitega majanduse suunas.

2.9   Selle investeeringu rahastamiseks võiks koguda täiendavaid avaliku sektori vahendeid järgmise saastekvootide eraldamise oksjoni tuludest. Kõiki avaliku sektori investeerimisprogramme tuleks kasutada süsteemsemalt, et mõjutada erasektorit eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid.

2.10   Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku teised kasutegurid on väiksem sõltuvus fossiilkütuste impordist, suurem energiajulgeolek, uued töökohad, parem õhukvaliteet ja tugevam tervis.

2.11   Teatises ei pakuta välja konkreetseid uusi poliitikameetmeid, vaid nimetatakse mitmeid valdkondi, kus on vaja uusi ELi ja liikmesriigi tasandi strateegiaid ja poliitilisi algatusi, et saavutada vajalik üleminek järgmise 40 aasta jooksul. 2050. aasta edenemiskava tähistab olulist muutust uutelt siduvatelt eesmärkidelt meetmete suunas, pannes aluse arutelule, mille käigus ELi liikmesriigid otsustavad, kas uusi eesmärke on vaja või mitte. Peatselt tuleb langetada oluline poliitiline otsus: kas ülalt alla eesmärgid või alt üles suunatud tehnoloogilise innovatsiooni poliitika.

3.   Üldmärkused

3.1   Edenemiskava põhineb konkreetsetel majandusmudelitel, et osutada kõige kulutõhusamat viisi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks 2050. aastaks. Selle meetodi täielikumaks usaldamiseks tuleks teha kättesaadavaks rohkem teavet mudelite ülesehituse, neis kasutatud andmete ja rakendatud tundlikkusanalüüside kohta. Sellest hoolimata tundub meetod olevat juba piisavalt kindel, suutmaks toetada peamisi järeldusi, et 2050. aastaks vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks tuleb investeeringuid oluliselt suurendada.

3.2   Eelkõige toetab komitee jõuliselt edenemiskava järeldust, et kulutõhususe saavutamiseks on eluliselt vajalik alustada edusammude tegemist varakult, mis võib kiirendada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu, alandada nende hindu, vältida kulukaid ja pillavaid uusi investeeringuid palju süsinikdioksiidi tootvatesse lühikese elueaga käitistesse ning luua tarvilikeks muutusteks vajaminev majanduslik dünaamika.

3.3   Edenemiskavast on kasu vaid siis, kui see suunab tegevust. Selle edenemiskava proovikiviks on teada saada, millises ulatuses on võimalik seda integreerida poliitikakujundamis- ja otsustusprotsessi, milles osalevad olulised Euroopa tasandi osalejad – valitsustes, võimusektoris ja teistes olulistes tööstussektorites, ning tarbijate individuaalsetesse valikutesse.

3.4   Tulevased poliitilised, majanduslikud ja tehnoloogilised muutused nõuavad teatud paindlikkust valitud konkreetsel teerajal, kuid seda ei tohiks kasutada ettekäändena otsustusvõimetuseks ja viivitusteks. Edenemiskava aluseks peaks olema kõigi oluliste osalejate konsensus nii edusammude iseloomu ja kiiruse kui ka investeeringute mahu suurendamisvajaduse osas. Eriti tähtsaks tuleb pidada investeeringuid, mis parandavad energiavarustuse kindlust Euroopas, arvestades Euroopa ebakindlust paljude olemasolevate energiaallikate suhtes eelseisvatel aastatel.

3.5   Edenemiskava peaks aitama ka tõsta üldsuse ja tarbijate teadlikkust nii vajadusest liikuda vähese CO2-heitega majanduse suunas kui ka igaühe ülesannetest sellega seoses. On tähtis, et see oleks nn õiglane üleminek, mis on kõigi suhtes õiglane ja aitab igal inimesel kohaneda vajalike muutustega.

3.6   Terve rida teisi riike (sh Hiina, USA, Lõuna-Korea jt) teevad meeletuid jõupingutusi vähese CO2-heitega tehnoloogiate arendamiseks ja kasutuselevõtuks, et saavutada tehnoloogiaalane juhtpositsioon ja konkurentsieelis selles uues majanduskasvusektoris. On eluliselt tähtis, et EL pingutaks samavõrra, et mitte jääda teistest maha selles äärmiselt pingelises võidujooksus juhtrolli nimel keskkonnahoidlikuma ja vähese CO2-heitega tehnoloogia valdkonnas.

3.7   ELile on juba seatud 20-20-20 eesmärgid 2020. aastaks, mis puudutavad taastuvate energiaallikate laiemat kasutamist, energiatõhusust ning süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist, ning on tähtis, et kõik need eesmärgid ka saavutatakse. Komitee kutsub nõukogu, parlamenti ja komisjoni taaskord üles COP 17 läbirääkimistel saavutatud edu ja ühenduse majandusarengu prognoosi arvesse võttes vaatama viivitamatult läbi võimalus karmistada 2020. aasta eesmärki vähemalt 25 %-ni, et saavutada 2050. aastaks vähendamine 80–95 % võrra.

3.8   Loomulikult oleks hea, kui selline samm tehtaks seoses liikumisega uusi eesmärke puudutava üldkokkuleppe suunas rahvusvahelise kliimakõneluste raames. Ent sellise üldkokkuleppe puudumist ei tohiks kasutada ettekäändena lükkamaks edasi meetmeid, mida EL peaks nüüd järgmisena võtma, et saavutada omaenda pikaajalised 2020. aasta eesmärgid, parandada oma energiavarustuse kindlust ja säilitada konkurentsivõimeline positsioon keskkonnahoidliku tehnoloogia võidujooksus.

3.9   Komitee kutsub ELi üles võtma kiiresti vastu ka soovituslikud eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 2030. aastaks 40 % võrra ning 2040. aastaks 60 % võrra, et anda prognoositavad suunised neile, kes teevad energiasektoris ja teistes olulistes valdkondades otsuseid investeeringute alal.

3.10   Uuteks investeeringuteks nõutav summa – 270 miljardit eurot aastas – on suur, ent saavutatav, kuna see moodustab ELi SKPst vaid 1,5 %, tingimusel et eelarvelised ja muud olulised näitajad on positiivsed ega muutu. Komitee arvates on hädavajalikud raamistiku stabiilsus ja prognoositavus, et tagada piisavalt vajalikku liiki investeeringuid.

3.11   Edenemiskava eesmärgid nõuavad nii turunõudluse suurendamist (st ELi konkurentsivõimelist integreeritud energiaturgu, vajalikku võrkude infrastruktuuri ja CO2-heite maksustamist) kui ka tehnoloogilist tõuget (st toetust teadus- ja arendustegevusele, tutvustamisele ja varasele kasutuselevõtule, nagu kirjeldatakse Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas (2)). Uute läbimurdeliste vähese CO2-heitega tehnoloogiate varase ja laialdase kasutuselevõtu toetamine on eriti tähtis selleks, et kiirendada õppimisprotsessi ja kasutuselevõttu. Säilitada tuleb varasemad selle valdkonna eelarvelised kohustused.

3.12   Eriti oluline on ajutine rahastamine, tagamaks, et pikas perspektiivis Euroopale suurt lisaväärtust ja positiivset majanduslikku tulumäära pakkuvad uued tehnoloogiad varases arenguetapis soiku ei vajuks. EL peaks

| — | eraldama rahalist toetust Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava tehnoloogiatele, kasutades selleks spetsiaalselt välja valitud kombinatsiooni toetustest ja laenudest; |
| --- | --- |

—

eraldama rahalist toetust Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava tehnoloogiatele, kasutades selleks spetsiaalselt välja valitud kombinatsiooni toetustest ja laenudest;

| — | viima riigihangete eeskirjad kooskõlla energiatehnoloogia strateegilise kava eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

viima riigihangete eeskirjad kooskõlla energiatehnoloogia strateegilise kava eeskirjadega;

| — | tagama, et ka ühtekuuluvus- ja struktuurifondid tegutsevad järjepidevalt, et toetada CO2-heite eesmärke infrastruktuuri- jm projektides. |
| --- | --- |

—

tagama, et ka ühtekuuluvus- ja struktuurifondid tegutsevad järjepidevalt, et toetada CO2-heite eesmärke infrastruktuuri- jm projektides.

3.13   Edenemiskavas asetatakse suurt rõhku Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemile kui vahendile muutuste läbiviimiseks ja vajalikeks investeeringuteks. Heitkogustega kauplemise süsteem kavandati ülemaailmse suunaseadjana ja rahvusvahelise heitkoguste piiramise ja kauplemise süsteemi tulevase osana, mis viiks ülemaailmsete CO2-heitkoguste pidevalt langeva piiri kooskõlla 2 °C sihtmärgiga. Eesmärk oli kehtestada ühtne hind heitkogustega kauplemiseks maailmaturul, mis võiks kohe pärast kehtestamist toimida ise olulise vahendina investeeringute tarvilikuks liigutamiseks vähese CO2-heitega tulevikutehnoloogiatesse. Üksinda ei suuda praegune Euroopa heitkogustega kauplemise süsteem pakkuda stiimulit uute keskkonnahoidlike investeeringute massiliseks suurenemiseks isegi mitte Euroopas.

3.14   Seetõttu soovitab komitee komisjonil kaaluda uue tervikliku meetmepakke koostamist, et ajendada investeeringute tegemisel vajalikku kiiret muutust prioriteetides. Pake peaks kindlasti hõlmama (nüüd pigem ELi meetme kui maailmas suunanäitaja rollis oleva) heitkogustega kauplemise süsteemi reformi ja tugevdamist, konkreetse eesmärgiga koondada märkimisväärselt vahendeid, et toetada teadus- ja arendustegevust ning uue tehnoloogia ja tugi-infrastruktuuri kasutuselevõttu. Ent see peaks hõlmama ka tervet rida muid eelarvelisi, reguleerivaid ja tarbijale suunatud meetmeid.

3.15   Terviklik pake

a)   Tugevam heitkogustega kauplemise süsteem

Komitee soovitab heitkogustega kauplemise süsteem põhjalikult läbi vaadata. Eriti olulised on järgmised neli valdkonda:

| — | vaja on leida viisid, kuidas suurendada süsteemi suutlikkust innovatsiooni ja uute vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtu toetamiseks, nagu seda kirjeldatakse energiatehnoloogia strateegilises kavas; kasutades saastekvootidega kauplemisest saadavaid tulusid teadus- ja arendustegevuse, tutvustamise ja varase kasutamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

vaja on leida viisid, kuidas suurendada süsteemi suutlikkust innovatsiooni ja uute vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtu toetamiseks, nagu seda kirjeldatakse energiatehnoloogia strateegilises kavas; kasutades saastekvootidega kauplemisest saadavaid tulusid teadus- ja arendustegevuse, tutvustamise ja varase kasutamise toetamiseks;

| — | tegeleda tuleb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise potentsiaalse probleemiga, st tööstuse (eelkõige palju CO2-heiteid tekitavate tööstusharude) ümberpaigutamisega väljapoole ELi piire. Ehkki ei ole õnnestunud luua ülemaailmset CO2-turgu, võib nüüd olla õigustatud piirihindade kohandamise kompenseerimine. Enne kui õnnestub luua ülemaailmne CO2-turg, peab komisjon astuma täiendavaid samme nende ettevõtete konkurentsivõime tagamiseks, keda kasvuhoonegaaside heite ülekandumine reaalselt ähvardab; |
| --- | --- |

—

tegeleda tuleb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise potentsiaalse probleemiga, st tööstuse (eelkõige palju CO2-heiteid tekitavate tööstusharude) ümberpaigutamisega väljapoole ELi piire. Ehkki ei ole õnnestunud luua ülemaailmset CO2-turgu, võib nüüd olla õigustatud piirihindade kohandamise kompenseerimine. Enne kui õnnestub luua ülemaailmne CO2-turg, peab komisjon astuma täiendavaid samme nende ettevõtete konkurentsivõime tagamiseks, keda kasvuhoonegaaside heite ülekandumine reaalselt ähvardab;

| — | läbi tuleks vaadata toetatavad sektorid (varasemates arvamustes pooldas komitee heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist lennundussektorile ning innustas seda laiendama ka merendussektorile); |
| --- | --- |

—

läbi tuleks vaadata toetatavad sektorid (varasemates arvamustes pooldas komitee heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist lennundussektorile ning innustas seda laiendama ka merendussektorile);

| — | rahvusvahelisi kompenseerimismehhanisme kulutõhusate heitkoguste vähendamise võimaluste edendamiseks tuleb karmistada ja laiendada (pakkumata ettekäänet ELi tasandi heitkoguste vähendamise osas tehtavate jõupingutuste vähendamiseks). |
| --- | --- |

—

rahvusvahelisi kompenseerimismehhanisme kulutõhusate heitkoguste vähendamise võimaluste edendamiseks tuleb karmistada ja laiendada (pakkumata ettekäänet ELi tasandi heitkoguste vähendamise osas tehtavate jõupingutuste vähendamiseks).

b)   Reguleerivad meetmed. Energiatõhusus

Mõned sektorid, nt energiatõhususe valdkond, ei ole hinnasignaalide suhtes kuigi tundlikud. Vaja on karmimaid ELi tasandi meetmeid, et kehtestada ja jõustada kõrgemad energiatõhususe standardid elamutele ja teistele hoonetele, autodele ja teistele sõidukitele ning mitmesugustele tarbekaupadele. Komitee kutsub üles võtma pärast põhjalikku mõjuhinnangut energiatõhususe direktiivi (KOM(2011) 109 lõplik) jõulisi järelmeetmeid.

c)   Tarbijate rolli tugevdamine

Tarbijaid tuleb motiveerida aitama proaktiivselt kaasa vähese CO2-heitega ühiskonna loomisele keskkonnahoidlike kaupade ja teenuste ostmise teel. Eelkõige on vaja

| — | parandada keskkonnahoidlikkusele viitava märgistuse algatusi ja ühtlustada nende standardeid; |
| --- | --- |

—

parandada keskkonnahoidlikkusele viitava märgistuse algatusi ja ühtlustada nende standardeid;

| — | soodustada tõhusate ja säästvate tarbekaupade kättesaadavust; |
| --- | --- |

—

soodustada tõhusate ja säästvate tarbekaupade kättesaadavust;

| — | tugevdada üleeuroopalist energia siseturgu. |
| --- | --- |

—

tugevdada üleeuroopalist energia siseturgu.

Tarbijaid tuleb veenda selles, et neil on oma osa vähese CO2-heitega majanduse saavutamisel, ning vaja on soodustada koostööst lähtuvat partnerlust avaliku sektoriga.

d)   Infrastruktuur

Infrastruktuurid uute vähese CO2-heitega tehnoloogiate toetamiseks ja koostalitlusvõime tagamiseks, nt uued arukad energiavõrgud, vajavad suuri investeeringuid üle kogu Euroopa, et tagada tehniliste näitajate kooskõla ja optimaalsed elektrivõrgud. Komitee soovitab komisjonil teostada järeluuring, mis käsitleb viise üleeuroopalise infrastruktuuri arendamiseks, et toetada üleminekut vähese CO2-heitega majandusele, ning sellega seotud investeerimis- ja institutsioonilisi struktuure.

e)   Suutlikkuse suurendamine ja tööhõivealased tagajärjed

Väga tähtis on vähese CO2-heitega majandusele üleminekust mõjutatud sektorite laienemise ja kokkutõmbamise sotsiaalset mõju eelnevalt analüüsida ja hinnata ning välja töötada terviklikud sektoripõhised vahendid ja meetmed, et luua vajalikud oskused ja pädevused ning pakkuda ümberõpet või muud abi varasemas CO2-heidet tekitavas majanduses osalejatele, võimaldades seeläbi sotsiaalselt õiglast restruktureerimist.

f)   Maksumeetmed

Vähese CO2-heitega majandusele üleminekul on väga suur tähtsus neutraalsetel maksureformidel, mille eesmärk on tõsta CO2-heitega kütuste (jt loodusressursside) maksustamistaset, edendades samal ajal tööhõivet ja sotsiaalkaitset. Poliitiline kliima ei ole tõenäoliselt veel küps, et vaadata läbi varasem ettepanek üleeuroopalise süsinikumaksu kehtestamiseks, kuid sellise reformi läbiviimist liikmesriigi tasandil tuleks igati soodustada. Komitee pooldab ka hiljutist finantstehingute maksu kehtestamise ettepanekut ning kutsub üles suunama sellest saadav tulu vähese CO2-heitega majandusse tehtavate investeeringute edendamiseks.

4.   Märkused konkreetsete sektorite kohta

4.1   Energiasektor. Taastuvenergiaga seotud kulutused on viimastel aastatel pidevalt vähenenud. Nüüd tuleks investeeringuid suurendada, et alandada need kulud konkurentsivõimelisele ja taskukohasele tasemele. Samal ajal tuleb säilitada piisav baaskoormus või töötada välja salvestus- ja jaotussüsteemid, et lahendada probleemid seoses tuuleenergia ja päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia katkestustega.

4.2   Euroopa tasandi arukate võrkude kontseptsiooni väljatöötamine on samuti tähtis, et võimaldada taastuvenergia ulatuslik integreerimine. Euroopa elektrivõrgu praegune suutlikkus vahelduva taastuvenergia vastuvõtmiseks on piiratud ning süsteem peab jätkama piisava baaskoormusega taastumatute energiaallikate (st tuumaenergia) kasutamist. Arukaid integreeritud võrgusüsteeme (sh tööstus- ja majapidamissektori nõudluse haldamist) tuleb märkimisväärselt arendada, samuti on vaja tunduvalt suurendada suutlikkust kergesti kättesaadavate energiavarude salvestamiseks (akud, veehoidlad jne). Kui süsinikdioksiidi siduvaid ja talletavaid tuum- ja fossiilkütuseid peetakse lahenduse osaks, tuleb seda teemat avalikult ja otsustavalt käsitleda, tõenäoliselt juhtumi või riigi kaupa. Komitee loodab, et peatselt ilmuvas energia tegevuskavas 2050. aastani käsitletakse neid variante üksikasjalikumalt, ning ootab energiatootmise ja -ülekandmise suuremat kooskõlastamist kõikjal Euroopas.

4.3   Investeerimisel vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse võivad vajalikuks osutuda kiiremad investeeringud kui turg tulutoovaks peaks. Selleks on tarvis avaliku sektori vahendeid, eelkõige tutvustamise ja varase kasutuselevõtu etappides. Energiatehnoloogia strateegilise kava edasiarendamine on vähese CO2-heitega majanduse jaoks eluliselt tähtis.

4.4   Transpordisektor. Komitee pooldab teatise seisukohta, et üleminekut on vaja ka transpordisektoris. Kõigi olemasolevate tehnoloogiate CO2-heidet tuleb optimeerida. Vaja on edendada uusi tehnoloogiaid, nagu elektrisõidukid maanteetranspordis, ning kolmanda põlvkonna biokütuseid, et vähendada olemasoleva sõidukipargi heiteid ning loobuda raskeveokite puhul fossiilkütuste kasutamisest. Tarvis on soodustada üleminekut tõhusale ühistranspordile ja muule kui motoriseeritud transpordile. Nende muutuste edendamiseks peavad EL ja liikmesriigid tegema riiklikke kulutusi ning võtma kasutusele maksupoliitilised ja reguleerivad vahendid. ELi peab asuma jõuliselt koordineerija ja motiveerija rolli ning seadma eesmärke ja välja töötama ajakavasid mõnede konkreetsete muutuste läbiviimiseks.

4.5   Autode ja muude maanteesõidukite puhul on heitkoguste standardid aidanud tõhusalt heitkoguseid vähendada. Õiguslikult siduvad standardid pakuvad autotööstusele ja selle tarnijatele suurimat võimalikku kindlust. Varasemates arvamustes on komitee esitanud märkusi maanteesõidukite kütuse tõhususnormide järk-järgulise karmistamise kohta ja kutsunud üles tegema selles osas kiiremaid edusamme (3). Komitee kordab neid soovitusi.

4.6   Komitee märgib, et sisepõlemismootori tõhususel on füüsilised piirid ning teeb komisjonile ettepaneku kasutada vähese CO2-heitega majandusele üleminemise edenemiskava pikaajalist perspektiivi. Komitee märgib tungivat vajadust vähendada maanteetranspordisektori tekitatud heitkoguseid, et alustada kiiret liikumist selliste sõidukite väljatöötamise ja kasutuselevõtu suunas, millega ei kaasne CO2-heidet, vaid mis kasutavad säästlikult toodetud vesinikku või puhtamalt toodetud elektrit.

4.7   Komiteel on jätkuvalt kahtlusi selles osas, millises ulatuses saaks või tohiks toetuda biokütuste laiendamisele, ning peab õigeks, et teatises nähakse ette biokütuste kasutamine esiteks vaid neis transpordisektori valdkondades, mida on raske elektrile üle viia, ja teiseks vahendina olemasoleva sõidukipargi heite vähendamiseks. See hõlmab ka jõupingutusi arendada süsinikdioksiidi heitkoguste seisukohast tõhusamaid teise ja kolmanda generatsiooni biokütuseid.

4.8   Hoonestatud keskkond. Vähese CO2-heitega elamute jt hoonete edendamisel ei ole tehtud piisavalt kiireid edusamme. Eluasemesektoris toimub asendamine väga aeglaselt, seega selle sektori peamine ülesanne on välja töötada ja rakendada suuremahulisi programme olemasolevate elamute energiatõhususe parandamiseks. Komitee soovitab komisjonil teha võimalikult kiiresti järgmist:

| — | kehtestada esimesel võimalusel kõigile, nii üldkasutatavatele kui ka eravalduses olevatele uutele hoonetele, nii elamutele kui ka muudele hoonetele standard, mis keelaks igasuguse CO2-heite, võttes arvesse klimaatilisi erinevusi; |
| --- | --- |

—

kehtestada esimesel võimalusel kõigile, nii üldkasutatavatele kui ka eravalduses olevatele uutele hoonetele, nii elamutele kui ka muudele hoonetele standard, mis keelaks igasuguse CO2-heite, võttes arvesse klimaatilisi erinevusi;

| — | kehtestada kvantitatiivsed eesmärgid ja kavad kõikide olemasolevate hoonete energiatõhususe parandamiseks nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

—

kehtestada kvantitatiivsed eesmärgid ja kavad kõikide olemasolevate hoonete energiatõhususe parandamiseks nii palju kui võimalik.

4.9   Tööstus. Edenemiskavas tuleks selgelt välja tuua Euroopa tööstusele pakutud suuna poliitilised tagajärjed, arvestades potentsiaalset mõju konkurentsivõimele ja tööhõivele. Praegusi eesmärke tuleb põhjalikult hinnata sektorite kaupa. Teatud tööstusprotsesside puhul (terase ja tsemendi tootmine jne) on CO2-heite tekkimine lahutamatu osa tootmise keemilistest protsessidest, seega on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise võimalus neis sektorites väga piiratud, välja arvatud juhul, kui teostatavaks osutub ulatuslik asendamine uute toodetega või uute meetoditega süsinikdioksiidi kogumiseks. Selle tulemusel on vaja eri tööstussektoreid eraldi analüüsida ja koostada neile individuaalsed edenemiskavad kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendavaks vähendamiseks.

4.10   Komitee palub komisjonilt täpsustada, kas edenemiskava hõlmab (kodumaiste või imporditud) kaupade tootmisel tekkinud CO2-heitkoguste analüüsi ja vähendamist. Eksporditavate kaupade tootmisel tekkinud heitkogused kogu maailmas kasvasid 4,3 gigatonnist CO2-heitest 1990. aastal (20 % kogu maailma heitkogustest) 7,8 gigatonnini 2008. aastal (26 %). CO2-heite nähtav vähendamine liikmesriikides nullitakse, kui imporditakse varem ELis toodetud kaupu. Igasugune tõhus kontroll selles valdkonnas tähendaks kombinatsiooni ühelt poolt piirimaksudest või piirikontrollist ja teiselt poolt muutustest ELi-sisestes tarbimisharjumustes, mis on mõlemad väga tundlikud valdkonnad.

4.11   Põllumajandus ja metsandus. Komitee nõustub, et peatsel ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel tuleks tähelepanu pöörata energiatõhusate ja vähe CO2-heiteid tekitavate tootmisviiside edendamisele, võttes aluseks saavutatud 20 %-line vähendamine (1990–2006). Komitee nõustub ka, et vaja on edendada ning soodustada maade ja metsade majandamist, et süsinikdioksiidi optimaalselt siduda ja säilitada. Toetada tuleks lühikesse, kohaliku tasandi tarneahelasse kuuluvaid põllumajandustootjaid. Sellel sektoril on suur potentsiaal vähendada fossiilkütustest ja taastumatutest materjalidest tekkivaid CO2 heitkoguseid. Põllumajandussektoris on siiski tuntavad selged vastuolud eesmärkide vahel, nimelt jääb ühele poole vajadus laiendada tootmist, teisele poole aga nõudmine siduda enam süsinikdioksiidi maapinda ja biomassi. Lahendusi selle vastuolu kõrvaldamiseks ei pakuta. Meie arvates on kasvav ülemaailmne nõudlus süsinikdioksiidimahukate toiduainete järele ning biomassi ulatuslikum kasutamine täielikult vastuolus sooviga vähendada väetiste kasutamist, suurendada süsinikdioksiidi säilitamist, vältida rohumaade kasutuselevõttu jne. Pakutud meetmed aga ei kõrvalda seda vastuolu.

4.12   Jäätmed. Euroopa jäätmekäitlusstrateegias seatakse jätkuvalt prioriteetideks jäätmete vähendamine, korduvkasutuse või ringlussevõtu soodustamine ning saastamise ja maa kahjustamise vähendamine. Komitee soovitab komisjonil hinnata erinevaid jäätmete kõrvaldamise viise ning keskenduda jäätmekäitluse ja -töötluse potentsiaalsele panusele säästvamasse vähese CO2-heitega majandusse. Eelkõige tuleks uurida jäätmete kasutamist taastuvkütusena ja prügilagaasi (metaani) kasutamist energiatootmisel.

Brüssel, 22. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EMSK arvamused „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” ja „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas. Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna panus” (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 102).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava, vthttp://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htmhttp://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm.

2

(3)  ELT C 44, 16.2.2008; lk 53–56.

3

---

| 22.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/116

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta”

KOM(2011) 336 lõplik – 2011/0147 (COD)

2011/C 376/21

14. juulil 2011 otsustas nõukogu ja 19. juulil 2011 otsustas Euroopa Parlament vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 175 lõikele 3 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta”

KOM(2011) 336 lõplik – 2011/0147 (COD)

Kuna kõnealuse ettepaneku eesmärk on ainult pikendada ajutist erandit, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 546/2009, mille kohta komitee on juba väljendanud oma seisukohta arvamuses CESE 627/2009 (1), mis võeti vastu 24. märtsil 2009, otsustas komitee täiskogu 474. istungjärgul 21.–22. septembril (21. septembri 2011 istungil) mitte koostada sel teemal uut arvamust, vaid viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 160, vastu hääletas 2 ja erapooletuks jäi 12 liiget.

Brüssel, 21. september 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta”, KOM(2008) 867 lõplik –2008/0267 (COD), ELT C 228, 22.9.2009, lk 103.

1

---