# Europeiska unionens C 321/2011

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2011.321.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 321 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången4 november 2011 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2011.321.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 321

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången4 november 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 321/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 321/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 321/02 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,5 % den 1 november 2011 – Eurons växelkurs | 2 |
| 2011/C 321/03 | Eurons växelkurs | 3 |
| 2011/C 321/04 | Eurons växelkurs | 4 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2011/C 321/05 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik | 5 |
| 2011/C 321/06 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt | 6 |
| 2011/C 321/07 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 321/02

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,5 % den 1 november 2011 – Eurons växelkurs

2

2011/C 321/03

Eurons växelkurs

3

2011/C 321/04

Eurons växelkurs

4

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2011/C 321/05

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

5

2011/C 321/06

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

6

2011/C 321/07

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

7

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 321/08 | Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – i2i Audiovisual | 8 |
| 2011/C 321/09 | Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/25/11 – Tempus IV – Reform av högre utbildning genom internationellt universitetssamarbete | 11 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 321/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 321/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |
| 2011/C 321/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 321/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 321/14 | Återkallelse av en anmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 321/15 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 20 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2011/C 321/08

Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – i2i Audiovisual

8

2011/C 321/09

Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/25/11 – Tempus IV – Reform av högre utbildning genom internationellt universitetssamarbete

11

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 321/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  )

1

15

2011/C 321/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

2011/C 321/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

2011/C 321/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  )

1

18

2011/C 321/14

Återkallelse av en anmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2011/C 321/15

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/01

Kommissionen beslutade den 27 oktober 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6356. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6356. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/2

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

1,5 % den 1 november 2011

Eurons växelkurs (2)

1 november 2011

2011/C 321/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3627 |
| JPY | japansk yen | 106,58 |
| DKK | dansk krona | 7,4414 |
| GBP | pund sterling | 0,85515 |
| SEK | svensk krona | 9,0625 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2174 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,758 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,03 |
| HUF | ungersk forint | 309,48 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7037 |
| PLN | polsk zloty | 4,4774 |
| RON | rumänsk leu | 4,3528 |
| TRY | turkisk lira | 2,4508 |
| AUD | australisk dollar | 1,3237 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3855 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,592 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7152 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7402 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 529,33 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,1484 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6613 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,501 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 121,45 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2525 |
| PHP | filippinsk peso | 58,289 |
| RUB | rysk rubel | 42,14 |
| THB | thailändsk baht | 42,162 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3945 |
| MXN | mexikansk peso | 18,6867 |
| INR | indisk rupie | 67,154 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3627

JPY

japansk yen

106,58

DKK

dansk krona

7,4414

GBP

pund sterling

0,85515

SEK

svensk krona

9,0625

CHF

schweizisk franc

1,2174

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,758

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,03

HUF

ungersk forint

309,48

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7037

PLN

polsk zloty

4,4774

RON

rumänsk leu

4,3528

TRY

turkisk lira

2,4508

AUD

australisk dollar

1,3237

CAD

kanadensisk dollar

1,3855

HKD

Hongkongdollar

10,592

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7152

SGD

singaporiansk dollar

1,7402

KRW

sydkoreansk won

1 529,33

ZAR

sydafrikansk rand

11,1484

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6613

HRK

kroatisk kuna

7,501

IDR

indonesisk rupiah

12 121,45

MYR

malaysisk ringgit

4,2525

PHP

filippinsk peso

58,289

RUB

rysk rubel

42,14

THB

thailändsk baht

42,162

BRL

brasiliansk real

2,3945

MXN

mexikansk peso

18,6867

INR

indisk rupie

67,154

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/3

---

Eurons växelkurs (1)

2 november 2011

2011/C 321/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3809 |
| JPY | japansk yen | 107,78 |
| DKK | dansk krona | 7,441 |
| GBP | pund sterling | 0,8619 |
| SEK | svensk krona | 9,073 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2166 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7585 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,145 |
| HUF | ungersk forint | 305,36 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,703 |
| PLN | polsk zloty | 4,3725 |
| RON | rumänsk leu | 4,348 |
| TRY | turkisk lira | 2,4528 |
| AUD | australisk dollar | 1,3303 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3977 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,7303 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7387 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7587 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 547,96 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,0139 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,7785 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,499 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 331,89 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,325 |
| PHP | filippinsk peso | 59,097 |
| RUB | rysk rubel | 42,135 |
| THB | thailändsk baht | 42,504 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4 |
| MXN | mexikansk peso | 18,6495 |
| INR | indisk rupie | 67,92 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3809

JPY

japansk yen

107,78

DKK

dansk krona

7,441

GBP

pund sterling

0,8619

SEK

svensk krona

9,073

CHF

schweizisk franc

1,2166

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7585

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,145

HUF

ungersk forint

305,36

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,703

PLN

polsk zloty

4,3725

RON

rumänsk leu

4,348

TRY

turkisk lira

2,4528

AUD

australisk dollar

1,3303

CAD

kanadensisk dollar

1,3977

HKD

Hongkongdollar

10,7303

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7387

SGD

singaporiansk dollar

1,7587

KRW

sydkoreansk won

1 547,96

ZAR

sydafrikansk rand

11,0139

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,7785

HRK

kroatisk kuna

7,499

IDR

indonesisk rupiah

12 331,89

MYR

malaysisk ringgit

4,325

PHP

filippinsk peso

59,097

RUB

rysk rubel

42,135

THB

thailändsk baht

42,504

BRL

brasiliansk real

2,4

MXN

mexikansk peso

18,6495

INR

indisk rupie

67,92

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/4

---

Eurons växelkurs (1)

3 november 2011

2011/C 321/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3773 |
| JPY | japansk yen | 107,33 |
| DKK | dansk krona | 7,4411 |
| GBP | pund sterling | 0,85930 |
| SEK | svensk krona | 9,0272 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2156 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7210 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,911 |
| HUF | ungersk forint | 302,90 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7029 |
| PLN | polsk zloty | 4,3463 |
| RON | rumänsk leu | 4,3523 |
| TRY | turkisk lira | 2,4230 |
| AUD | australisk dollar | 1,3215 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3874 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,7009 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7325 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7464 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 550,10 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,8292 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,7544 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4997 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 351,18 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3171 |
| PHP | filippinsk peso | 59,421 |
| RUB | rysk rubel | 42,1525 |
| THB | thailändsk baht | 42,311 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3675 |
| MXN | mexikansk peso | 18,3560 |
| INR | indisk rupie | 67,6870 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3773

JPY

japansk yen

107,33

DKK

dansk krona

7,4411

GBP

pund sterling

0,85930

SEK

svensk krona

9,0272

CHF

schweizisk franc

1,2156

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7210

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,911

HUF

ungersk forint

302,90

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7029

PLN

polsk zloty

4,3463

RON

rumänsk leu

4,3523

TRY

turkisk lira

2,4230

AUD

australisk dollar

1,3215

CAD

kanadensisk dollar

1,3874

HKD

Hongkongdollar

10,7009

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7325

SGD

singaporiansk dollar

1,7464

KRW

sydkoreansk won

1 550,10

ZAR

sydafrikansk rand

10,8292

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,7544

HRK

kroatisk kuna

7,4997

IDR

indonesisk rupiah

12 351,18

MYR

malaysisk ringgit

4,3171

PHP

filippinsk peso

59,421

RUB

rysk rubel

42,1525

THB

thailändsk baht

42,311

BRL

brasiliansk real

2,3675

MXN

mexikansk peso

18,3560

INR

indisk rupie

67,6870

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/5

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

2011/C 321/05

| Medlemsstat | Grekland |
| --- | --- |
| Berörd linje | — | Aten–Astipalea |

Medlemsstat

Grekland

Berörd linje

—

Aten–Astipalea

| — | Aten–Ikaria |
| --- | --- |

—

Aten–Ikaria

| — | Aten–Leros |
| --- | --- |

—

Aten–Leros

| — | Aten–Milos |
| --- | --- |

—

Aten–Milos

| — | Thessaloniki–Samos |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Samos

| — | Thessaloniki–Chios |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Chios

| — | Limnos–Mitilini–Chios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mitilini–Chios–Samos–Rodos

| — | Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia

| — | Alexandroupoli–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroupoli–Sitia

| — | Aktion–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktion–Sitia

| — | Aten–Kithira |
| --- | --- |

—

Aten–Kithira

| — | Aten–Naxos |
| --- | --- |

—

Aten–Naxos

| — | Aten–Paros |
| --- | --- |

—

Aten–Paros

| — | Aten–Karpathos |
| --- | --- |

—

Aten–Karpathos

| — | Aten–Sitia |
| --- | --- |

—

Aten–Sitia

| — | Aten–Skiathos |
| --- | --- |

—

Aten–Skiathos

| — | Thessaloniki–Korfu |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Korfu

| — | Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea |
| --- | --- |

—

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea

| — | Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthos–Kithira |
| --- | --- |

—

Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthos–Kithira

| — | Aten–Kalimnos |
| --- | --- |

—

Aten–Kalimnos

| — | Thessaloniki–Kalamata |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Kalamata

| — | Aten–Skiros |
| --- | --- |

—

Aten–Skiros

| — | Thessaloniki–Skiros |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Skiros

| — | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rodos–Kastelorizo

Datum då den allmänna trafikplikten träder i kraft

Från 1 april 2012

Adress där texten med inbjudan att lämna anbud kan erhållas kostnadsfritt och även all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten.

| Civila luftfartsmyndigheten (Civil Aviation Authority) |
| --- |
| Generaldirektoratet för lufttransporter (Directorate-General for Air Transport) |
| Luftfartsdirektorat (Directorate for Air Operations) |
| Department Β |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tfn +30 2108916149 / 2108916121 |
| Fax +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Civila luftfartsmyndigheten (Civil Aviation Authority)

Generaldirektoratet för lufttransporter (Directorate-General for Air Transport)

Luftfartsdirektorat (Directorate for Air Operations)

Department Β

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tfn +30 2108916149 / 2108916121

Fax +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/6

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

2011/C 321/06

| Medlemsstat | Grekland |
| --- | --- |
| Berörd linje | — | Aten–Astipalea |

Medlemsstat

Grekland

Berörd linje

—

Aten–Astipalea

| — | Aten–Ikaria |
| --- | --- |

—

Aten–Ikaria

| — | Aten–Leros |
| --- | --- |

—

Aten–Leros

| — | Aten–Milos |
| --- | --- |

—

Aten–Milos

| — | Thessaloniki–Samos |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Samos

| — | Thessaloniki–Chios |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Chios

| — | Limnos–Mitilini–Chios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mitilini–Chios–Samos–Rodos

| — | Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia

| — | Alexandroupoli–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroupoli–Sitia

| — | Aktion–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktion–Sitia

| — | Aten–Kithira |
| --- | --- |

—

Aten–Kithira

| — | Aten–Naxos |
| --- | --- |

—

Aten–Naxos

| — | Aten–Paros |
| --- | --- |

—

Aten–Paros

| — | Aten–Karpathos |
| --- | --- |

—

Aten–Karpathos

| — | Aten–Sitia |
| --- | --- |

—

Aten–Sitia

| — | Aten–Skiathos |
| --- | --- |

—

Aten–Skiathos

| — | Thessaloniki–Korfu |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Korfu

| — | Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea |
| --- | --- |

—

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalea

| — | Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthos–Kithira |
| --- | --- |

—

Korfu–Aktion–Kefalonia–Zakinthos–Kithira

| — | Aten–Kalimnos |
| --- | --- |

—

Aten–Kalimnos

| — | Thessaloniki–Kalamata |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Kalamata

| — | Aten–Skiros |
| --- | --- |

—

Aten–Skiros

| — | Thessaloniki–Skiros |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Skiros

| — | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rodos–Kastelorizo

Avtalets giltighetstid

1 april 2012–31 mars 2016

Tidsfrist för inlämnande av anbud

61 dagar efter dagen för offentliggörandet av meddelandet om allmän trafikplikt

Adress från vilken texten med anbudsinfordran och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas kostnadsfritt

| Civila luftfartsmyndigheten (Hellenic Civil Aviation Authority) |
| --- |
| Generaldirektoratet för lufttransporter (Directorate-General for Air Transport) |
| Luftfartsdirektorat (Directorate for Air Operations) |
| Department B |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tfn +30 2108916149 / 2108916121 |
| Fax +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Civila luftfartsmyndigheten (Hellenic Civil Aviation Authority)

Generaldirektoratet för lufttransporter (Directorate-General for Air Transport)

Luftfartsdirektorat (Directorate for Air Operations)

Department B

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tfn +30 2108916149 / 2108916121

Fax +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/7

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

2011/C 321/07

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 28.9.2011 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 28.9.2011–31.12.2011 |
| Medlemsstat | Lettland |
| Bestånd eller grupp av bestånd | PRA/N3L. |
| Art | Nordhavsräka (Pandalus borealis) |
| Område | NAFO 3L |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | — |

Datum och tidpunkt för stängning

28.9.2011

Varaktighet

28.9.2011–31.12.2011

Medlemsstat

Lettland

Bestånd eller grupp av bestånd

PRA/N3L.

Art

Nordhavsräka (Pandalus borealis)

Område

NAFO 3L

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

—

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/8

---

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/24/11

MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning

i2i Audiovisual

2011/C 321/08

1.   Syfte och beskrivning

Denna inbjudan att lämna projektförslag grundas på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007).

Till de åtgärder som beslutet omfattar hör utveckling av produktionsprojekt.

Syftet med stödet är att göra det lättare för europeiska produktionsbolag att få tillgång till finansiering från lån/kredit- och finansinstitut genom samfinansiering av delar av kostnaderna för följande:

| — | Försäkring för audiovisuella produktioner: Modul 1 – Stödja posten ”Försäkring” i en produktionsbudget. |
| --- | --- |

—

Försäkring för audiovisuella produktioner: Modul 1 – Stödja posten ”Försäkring” i en produktionsbudget.

| — | Slutförandegaranti för produktionen av ett audiovisuellt verk: Modul 2 – Stödja posten ”Slutförandegaranti” i en produktionsbudget. |
| --- | --- |

—

Slutförandegaranti för produktionen av ett audiovisuellt verk: Modul 2 – Stödja posten ”Slutförandegaranti” i en produktionsbudget.

| — | Lån/kredit av finansieringen för produktionen av ett verk: Modul 3 – Stödja posten ”Finansiella kostnader” i en produktionsbudget. |
| --- | --- |

—

Lån/kredit av finansieringen för produktionen av ett verk: Modul 3 – Stödja posten ”Finansiella kostnader” i en produktionsbudget.

2.   Vem kan söka bidrag?

Denna inbjudan att lämna projektförslag är öppen för europeiska bolag vars verksamhet bidrar till att ovannämnda mål uppnås, i synnerhet oberoende produktionsbolag inom den audiovisuella sektorn.

Sökande ska vara registrerade i ett av följande länder:

| — | Europeiska unionens 27 medlemsländer |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens 27 medlemsländer

| — | EES |
| --- | --- |

—

EES

| — | Schweiz och Kroatien. |
| --- | --- |

—

Schweiz och Kroatien.

3.   Vilka åtgärder kan få bidrag?

Det föreslagna audiovisuella verket ska

| — | utgöra en spelfilm, animerad film eller nyskapande dokumentärfilm som till största delen produceras av bolag som är registrerade i ett av de länder som deltar i programmet Media, |
| --- | --- |

—

utgöra en spelfilm, animerad film eller nyskapande dokumentärfilm som till största delen produceras av bolag som är registrerade i ett av de länder som deltar i programmet Media,

| — | produceras med en betydande andel yrkesfolk som är medborgare i stater som deltar i programmet Media eller som har sin hemvist där. |
| --- | --- |

—

produceras med en betydande andel yrkesfolk som är medborgare i stater som deltar i programmet Media eller som har sin hemvist där.

Projekten får pågå i högst 30 månader.

Denna inbjudan att lämna projektförslag gäller endast projekt som inleds mellan den 1 juli 2011 och 6 juni 2012.

4.   Kriterier för tilldelning av bidrag

Ansökningar/stödberättigande projekt utvärderas enligt följande kriterier:

| 1. | Projekt som beviljats stöd inom ramen för Media för utveckling av enskilda projekt för de största producentländerna och/eller projektkataloger för länder med liten audiovisuell kapacitet: 25 poäng. |
| --- | --- |

1.

Projekt som beviljats stöd inom ramen för Media för utveckling av enskilda projekt för de största producentländerna och/eller projektkataloger för länder med liten audiovisuell kapacitet: 25 poäng.

| 2. | Projekt som beviljats Låneavtal: högst 25 poäng.






  2.1 | Låneavtal: 20 poäng. |
| --- | --- | --- |

2.

Projekt som beviljats Låneavtal: högst 25 poäng.

2.1

Låneavtal: 20 poäng.

| 2.2 | Utfärdat av ett kredit/låneinstitut inom EU och/eller finansiellt institut baserat i ett annat land än det sökande produktionsbolaget: 5 poäng. |
| --- | --- |

2.2

Utfärdat av ett kredit/låneinstitut inom EU och/eller finansiellt institut baserat i ett annat land än det sökande produktionsbolaget: 5 poäng.

| 3. | Projekt från länder med liten audiovisuell kapacitet: 25 poäng. |
| --- | --- |

3.

Projekt från länder med liten audiovisuell kapacitet: 25 poäng.

| 4. | Projekt från stater som blev EU-medlemmar 2004 eller senare (Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien) och Kroatien: 15 poäng. |
| --- | --- |

4.

Projekt från stater som blev EU-medlemmar 2004 eller senare (Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien) och Kroatien: 15 poäng.

| 5. | Projekt med en europeisk dimension: samproduktion med minst ett land som deltar i programmet Media: högst 10 poäng.






  5.1 | Samproduktionsavtal: 5 poäng. |
| --- | --- | --- |

5.

Projekt med en europeisk dimension: samproduktion med minst ett land som deltar i programmet Media: högst 10 poäng.

5.1

Samproduktionsavtal: 5 poäng.

| 5.2 | Samproducent(er) från stater som blev EU-medlemmar 2004 eller senare och Kroatien: 2 poäng per samproducent. |
| --- | --- |

5.2

Samproducent(er) från stater som blev EU-medlemmar 2004 eller senare och Kroatien: 2 poäng per samproducent.

| 5.3 | Samproducent(er) från länder med hög produktionskapacitet/låg produktionskapacitet: 1 poäng per samproducent. |
| --- | --- |

5.3

Samproducent(er) från länder med hög produktionskapacitet/låg produktionskapacitet: 1 poäng per samproducent.

| 5.4 | Samproducent(er) från länder utanför Mediaprogrammet: 0,5 poäng per samproducent. |
| --- | --- |

5.4

Samproducent(er) från länder utanför Mediaprogrammet: 0,5 poäng per samproducent.

Inom ramen för avsatt budget beviljas finansiellt stöd de projekt som fått högst antal poäng enligt ovanstående tabell.

Efter genomgång av ovanstående förfarande och i det fall flera projekt får samma antal poäng, ska följande kriterium utvärderas för endast dessa projekt:

Internationell distributionspotential: högst 10 poäng.

| — | Världsomfattande geografisk distribution med avtal: högst 10 poäng. |
| --- | --- |

—

Världsomfattande geografisk distribution med avtal: högst 10 poäng.

| — | Icke-nationell geografisk distribution med avtal: 5 poäng. |
| --- | --- |

—

Icke-nationell geografisk distribution med avtal: 5 poäng.

Projekt med världsomfattande distributionsavtal får högst 10 poäng.

5.   Budget

Den sammanlagda budget som avsatts till samfinansiering av projekt uppgår till 3 miljoner EUR. Det ekonomiska stödet får uppgå till högst 50–60 procent av de stödberättigande kostnaderna. Stödbeloppet uppgår till mellan 5 000 och 50 000 EUR. Högsta stödbelopp uppgår till 50 000 EUR per projekt.

6.   Sista inlämningsdag

Sista dag för att lämna in ansökningar är den

| — | 6 januari 2012 för projekt med startdatum tidigast den 1 juli 2011. |
| --- | --- |

—

6 januari 2012 för projekt med startdatum tidigast den 1 juli 2011.

| — | 6 juni 2012 för projekt med startdatum tidigast den 1 december 2011. |
| --- | --- |

—

6 juni 2012 för projekt med startdatum tidigast den 1 december 2011.

Ansökningarna ska skickas till följande adress:

| Education Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Call for Proposals EACEA/24/11 |
| Mr Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Call for Proposals EACEA/24/11

Mr Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Endast ansökningar som lämnas in på ett korrekt ifyllt ansökningsformulär, daterat och undertecknat av den person som är behörig att företräda den sökande organisationen kommer att godtas.

Ansökningar via fax eller e-post kommer att avslås.

7.   Fullständig information

Den fullständiga inbjudan att lämna projektförslag samt ansökningsformulären finns på

http://ec.europa.eu/media

Ansökan måste följa bestämmelserna i den fullständiga inbjudan och lämnas in på avsett formulär samt innehålla samtliga begärda bilagor och upplysningar.

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/11

---

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/25/11

Tempus IV – Reform av högre utbildning genom internationellt universitetssamarbete

2011/C 321/09

1.   Syfte och beskrivning

Tempusprogrammet fortsätter i sin fjärde fas under perioden 2007–2013.

Programmets överordnade mål är att stödja moderniseringen av högre utbildning i EUs närområde. Tempusprogrammet främjar institutionellt samarbete och fokuserar på reform och modernisering av högre utbildningssystem i partnergrannländer. Det bidrar till ett samarbetsområde inom högre utbildning genom att involvera den Europeiska Unionen och partnergrannländer i dess vidare närområde. Programmet kommer särskilt att främja frivillig konvergens med den EU-utveckling inom högre utbildning som går tillbaka på Europa 2020 strategin, det strategiska ramverket for europeiskt samarbete inom utbildning och yrkesutbildning (Utbildning 2020) och Bolognaprocessen.

Syftet med denna inbjudan att lämna projektförslag är att främja multilateralt samarbete mellan högskolor, myndigheter och organisationer från EU-länder och partnerländer med särskild inriktning på att reformera och modernisera den högre utbildningen.

Ansvarigt för denna inbjudan att lämna projektförslag är genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (”genomförandeorganet”), i enlighet med de befogenheter som det tilldelats av Europeiska kommissionen (”kommissionen”).

2.   Vem får söka

För att kunna få bidrag måste de sökande vara juridiska personer (”rättsliga enheter”) som varit lagligen etablerade under mer än fem år i EU-länderna eller något av Tempus partnerländer.

De som ansöker om att få delta i Gemensamma Projekt måste vara statligt erkända, offentliga eller privata högskolor eller föreningar, organisationer eller nätverk av högskolor som har till uppgift att främja, förbättra och reformera den högre utbildningen.

De som ansöker för Strukturella Åtgärder måste vara rättsliga enheter enligt vad som angetts ovan för gemensamma projekt, eller nationella eller internationella sammanslutningar för rektorer, lärare eller studenter.

Institutioner och organisationer som har rätt att delta som partner/medbidragsmottagare i Tempusprogrammet kan vara allt från institutioner och organisationer för högre utbildning till icke-akademiska institutioner och organisationer såsom icke-statliga organisationer, företag, industrier och offentliga myndigheter.

Dessa institutioner och organisationer måste ligga i någon av följande fyra grupper av behöriga sökarländer:

| — | EU:s 27 medlemsländer. |
| --- | --- |

—

EU:s 27 medlemsländer.

| — | 4 länder på västra Balkan: Albanien, Bosnien och Hercegovina,, Montenegro och Serbien samt Kosovo (1). |
| --- | --- |

—

4 länder på västra Balkan: Albanien, Bosnien och Hercegovina,, Montenegro och Serbien samt Kosovo (1).

| — | 17 grannländer söder och öster om EU: Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, de ockuperade palestinska territorierna, Syrien, Tunisien, Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien, Ryska federationen och Ukraina. |
| --- | --- |

—

17 grannländer söder och öster om EU: Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, de ockuperade palestinska territorierna, Syrien, Tunisien, Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien, Ryska federationen och Ukraina.

| — | 5 Centralasiatiska republiker: Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan. |
| --- | --- |

—

5 Centralasiatiska republiker: Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan.

3.   Projekt som kan få bidrag

De två viktigaste samarbetsinstrumenten i denna inbjudan att lämna projektförslag är följande:

| — | Gemensamma projekt: projekt som bygger på en strategi ”nedifrån och upp” och som syftar till modernisering och reformer på institutionell nivå (universitetsnivå). Syftet med de gemensamma projekten är att överföra kunskaper mellan universitet, organisationer och institutioner från EU och partnerländerna samt mellan enheter i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Gemensamma projekt: projekt som bygger på en strategi ”nedifrån och upp” och som syftar till modernisering och reformer på institutionell nivå (universitetsnivå). Syftet med de gemensamma projekten är att överföra kunskaper mellan universitet, organisationer och institutioner från EU och partnerländerna samt mellan enheter i partnerländerna.

| — | Strukturella åtgärder: projekt som har till syfte att bidra till att utveckla och reformera högskolesystemen i partnerländerna, öka deras kvalitet och relevans samt öka deras frivilliga konvergens med utvecklingen i EU. Strukturella åtgärder kommer att avse insatser för att stödja strukturella reformer av högskolesystemen och dess strategiska inramning på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Strukturella åtgärder: projekt som har till syfte att bidra till att utveckla och reformera högskolesystemen i partnerländerna, öka deras kvalitet och relevans samt öka deras frivilliga konvergens med utvecklingen i EU. Strukturella åtgärder kommer att avse insatser för att stödja strukturella reformer av högskolesystemen och dess strategiska inramning på nationell nivå.

Enligt denna inbjudan, kan nationella och flerlandsprojekt finansieras:

Nationella projekt måste uppfylla nationella prioriteringar som utarbetats i nära dialog mellan EU delegationer och respektive myndigheter i partnerländerna.

| — | För nationella projekt måste förslagen lämnas in av grupper av institutioner som omfattar






  — | minst tre högskolor från ett partnerland (när det gäller Montenegro och Kosovo räcker det med en högskola på grund av högskolesektorns begränsade storlek), |
| --- | --- | --- |

—

För nationella projekt måste förslagen lämnas in av grupper av institutioner som omfattar

—

minst tre högskolor från ett partnerland (när det gäller Montenegro och Kosovo räcker det med en högskola på grund av högskolesektorns begränsade storlek),

| — | minst tre högskolor från tre olika EU-länder. |
| --- | --- |

—

minst tre högskolor från tre olika EU-länder.

Flerlandsprojekt måste stämma med de regionala programprioriteringar som har fastställts i linje med EU:s samarbetsagenda med partnerländernas regioner enligt vad som anges i EU:s strategiska dokument angående grannländerna (2), föranslutningsländerna (3) och länderna i Centralasien (4) och är gemensamma för samtliga partnerländer inom en viss region, eller avse en nationell prioritering som är gemensam för vart och ett av de deltagande partnerländerna.

| — | För flerlandsprojekt måste förslagen lämnas in av grupper av institutioner som omfattar






  — | minst två högskolor från vart och ett av de partnerländer (minst två partnerländer) som deltar i förslaget (med undantag för Kosovo och Montenegro där kravet är en högskola från vardera landet), |
| --- | --- | --- |

—

För flerlandsprojekt måste förslagen lämnas in av grupper av institutioner som omfattar

—

minst två högskolor från vart och ett av de partnerländer (minst två partnerländer) som deltar i förslaget (med undantag för Kosovo och Montenegro där kravet är en högskola från vardera landet),

| — | minst tre högskolor från tre olika EU-länder. |
| --- | --- |

—

minst tre högskolor från tre olika EU-länder.

För strukturella åtgärder gäller ytterligare ett villkor: departementet/departementen med ansvar för högskoleutbildningen i partnerlandet/partnerländerna måste delta som partner i ett projekt som avser strukturella åtgärder.

Maximal projektlängd är 24 månader eller 36 månader. Behörighetsperioden för kostnader förväntas starta den 15 oktober 2012.

4.   Tilldelningskriterier

Behöriga ansökningar för gemensamma projekt och strukturella åtgärder kommer att granskas av externa oberoende experter utifrån följande tilldelningskriterier:

| — | Projektmålens tydlighet och konsekvens. Deras relevans för högskolereformerna i partnerländer, deras verkan på för högskolereformerna, institutioner eller partnerländernas system och anslutning till de nationella eller regionella tematiska prioriteringar som identifierats for landet/regionen. (25 % av det totala värdet). |
| --- | --- |

—

Projektmålens tydlighet och konsekvens. Deras relevans för högskolereformerna i partnerländer, deras verkan på för högskolereformerna, institutioner eller partnerländernas system och anslutning till de nationella eller regionella tematiska prioriteringar som identifierats for landet/regionen. (25 % av det totala värdet).

| — | Partnerskapets kvalitet (kompetens, erkända expertkunskaper och behörigheter som behövs för att genomföra alla aspekter av arbetsprogrammet, lämplig fördelning av uppgifter, effektiv kommunikation och samarbete). (20 % av det totala värdet). |
| --- | --- |

—

Partnerskapets kvalitet (kompetens, erkända expertkunskaper och behörigheter som behövs för att genomföra alla aspekter av arbetsprogrammet, lämplig fördelning av uppgifter, effektiv kommunikation och samarbete). (20 % av det totala värdet).

| — | Projektinnehållets kvalitet och tillämpad metodik, inbegripet bland annat projektresultatens och relaterade aktiviteters lämplighet i enlighet med projektets allmänna och specifika mål, demonstrerad logisk och grundlig planeringsförmåga (logisk rammatris och arbetsplan), föregripen kvalitetskontroll, övervakning och ledning av projektet (indikatorer och jämförelseprojekt). (25 % av det totala värdet). |
| --- | --- |

—

Projektinnehållets kvalitet och tillämpad metodik, inbegripet bland annat projektresultatens och relaterade aktiviteters lämplighet i enlighet med projektets allmänna och specifika mål, demonstrerad logisk och grundlig planeringsförmåga (logisk rammatris och arbetsplan), föregripen kvalitetskontroll, övervakning och ledning av projektet (indikatorer och jämförelseprojekt). (25 % av det totala värdet).

| — | Projektets hållbarhet eller långsiktiga effekter på institutioner, målgrupper och/eller system för högre utbildning, inklusive spridning och utnyttjande av aktiviteter och projektresultat. (15 % av det totala värdet). |
| --- | --- |

—

Projektets hållbarhet eller långsiktiga effekter på institutioner, målgrupper och/eller system för högre utbildning, inklusive spridning och utnyttjande av aktiviteter och projektresultat. (15 % av det totala värdet).

| — | Budget och kostnadseffektivitet, inbegripet personalplanering som respekterar de dagliga lönesatserna, inköp av lämplig utrustning, effektivt utnyttjande av perioder för rörlighet, rättvis distribution av budget och möjlighet att utföra projektet inom budget. (15 % av det totala värdet). |
| --- | --- |

—

Budget och kostnadseffektivitet, inbegripet personalplanering som respekterar de dagliga lönesatserna, inköp av lämplig utrustning, effektivt utnyttjande av perioder för rörlighet, rättvis distribution av budget och möjlighet att utföra projektet inom budget. (15 % av det totala värdet).

5.   Budget

Den totala budgeten tillgänglig för medfinansiering av projekt är uppskattad att vara 78,1 miljoner EUR (plus ytterligare ett belopp om 12,5 miljoner EUR till grannländer söder och öster om EU, med reservation för att det berörda finansiella beslutet, som kommit av den senaste ENP-genomgången, antas av den Europeiska Kommissionen.

Det ekonomiska bidraget från den Europeiska Unionen får inte överstiga 90 procent av de totala bidragsberättigade kostnaderna. En medfinansiering på lägst 10 procent av den totala bidragsberättigade kostnaden krävs.

Lägsta bidragsbelopp för både gemensamma projekt och strukturåtgärder kommer att vara 500 000 EUR. Högsta bidragsbelopp kommer att vara 1 500 000 EUR. För nationella projekt, när det gäller Kosovo och Montenegro har lägsta bidragsbeloppet för båda typerna av projekt fastställts till 300 000 EUR.

Genomförandeorganet reserverar sig mot rätten att inte utbetala alla tillgängliga bidrag.

6.   Inlämning av ansökningar

Ansökningar gällande gemensamma projekt och strukturella åtgärder ska vara vara inlämnade till genomförandeorganet (EACEA) senast den 23 februari 2012, kl. 12.00 Brysseltid.

Endast elektroniska bidragsansökningar avfattade på engelska, franska eller tyska, inlämnade på den oficiella ansökningsblanketten, fullständigt underskrivna av den person som har rätten att ingå juridiska avtal å den ansökande organisationens vägnar och som innehåller all information och bilagor, såsom specifierat i inbjudan, kommer att accepteras.

Den elektroniska ansökningsblanketten äroriginalet. Kompletterande juridiska och administrativa dokument (se riktlinjerna för inbjudan) ska skickas med post till genomförandeorganet senast den 23 februari 2012 (poststämpelns datum gäller) till följande adress:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries |
| Call for proposals — EACEA/25/11 |
| Office: BOUR 2/17 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries

Call for proposals — EACEA/25/11

Office: BOUR 2/17

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Ansökningar som skickas med fax eller e-post kommer inte att beaktas.

7.   FullstÄndiga Uppgifter

Riktlinjerna för inbjudan tillsammans med ansökningsblanketten finns på Internet på följande adress:

http://eacea.ec.europa.eu/tempus

Ansökningar måste följa alla riktlinjer for inbjudan och lämnas in på den tillhandahållna ansökningsblanketten.

---

(1)  Under FN:s beskydd, enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument: http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/oj_l310_sv.pdf

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1085:20100714:SV:PDF

(4)  Förordning (EG) nr 1905/2006 Europaparlamentets och rådets av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (DCI): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1905:20091018:SV:PDF

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/10

| 1. | Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Astrium Holding SAS (Astrium, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Mobsat Group Holding Sàrl och dess dotterbolag (tillsammans Vizada Group, Luxemburg), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Astrium Holding SAS (Astrium, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Mobsat Group Holding Sàrl och dess dotterbolag (tillsammans Vizada Group, Luxemburg), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Astrium är ett indirekt dotterbolag till EADS NV (Nederländerna) som tillhandahåller produkter och tjänster inom rymdteknik över hela världen. De tre huvudsakliga verksamhetsområdena är i) Astrium Space Transportation för bärraketer och baninfrastruktur, ii) Astrium Satellites för rymdfarkoster och marksegment, samt iii) Astrium Services för fullständiga lösningar som täcker säker och kommersiell satellitkommunikation och nätverk, högsäkerhetsutrustning för satellitkommunikation, skräddarsydda geoinformations- och navigationstjänster över hela världen, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Astrium är ett indirekt dotterbolag till EADS NV (Nederländerna) som tillhandahåller produkter och tjänster inom rymdteknik över hela världen. De tre huvudsakliga verksamhetsområdena är i) Astrium Space Transportation för bärraketer och baninfrastruktur, ii) Astrium Satellites för rymdfarkoster och marksegment, samt iii) Astrium Services för fullständiga lösningar som täcker säker och kommersiell satellitkommunikation och nätverk, högsäkerhetsutrustning för satellitkommunikation, skräddarsydda geoinformations- och navigationstjänster över hela världen,

| — | Vizada Group är en oberoende leverantör av satellitbaserade mobilkommunikationstjänster, som betjänar kunder i sjö-, luft-, land- och mediasektorn, icke-statliga organisationer och statliga organisationer/försvaret. Via samtliga satellitnätoperatörer erbjuder koncernen mobila och fasta anslutningstjänster både direkt och genom ett distributionsnätverk till över 400 återförsäljare (på land, till sjöss och vid flygningar). Vizada Group är verksam över hela världen genom sina dotterbolag i Europa, Förenta staterna, Latinamerika, Mellanöstern, Afrika och länderna i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

—

Vizada Group är en oberoende leverantör av satellitbaserade mobilkommunikationstjänster, som betjänar kunder i sjö-, luft-, land- och mediasektorn, icke-statliga organisationer och statliga organisationer/försvaret. Via samtliga satellitnätoperatörer erbjuder koncernen mobila och fasta anslutningstjänster både direkt och genom ett distributionsnätverk till över 400 återförsäljare (på land, till sjöss och vid flygningar). Vizada Group är verksam över hela världen genom sina dotterbolag i Europa, Förenta staterna, Latinamerika, Mellanöstern, Afrika och länderna i Stillahavsområdet.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/11

| 1. | Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget C1000 B.V. (C1000, Nederländerna), som är en del av CVC-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över ett varuhus i Nederländerna som för närvarande drivs under namnet Super de Boer (SdB Supermarket) genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget C1000 B.V. (C1000, Nederländerna), som är en del av CVC-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över ett varuhus i Nederländerna som för närvarande drivs under namnet Super de Boer (SdB Supermarket) genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | C1000: Upphandling, parti- och detaljhandel med dagligvaror samt tillhörande tjänster i Nederländerna, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

C1000: Upphandling, parti- och detaljhandel med dagligvaror samt tillhörande tjänster i Nederländerna,

| — | SdB Supermarket: Detaljhandel med dagligvaror. |
| --- | --- |

—

SdB Supermarket: Detaljhandel med dagligvaror.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6394 – Gilde/Eismann)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/12

| 1. | Kommissionen mottog den 25 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Gilde Buy-Out Management Holding B.V. (Gilde, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Eismann AG (Eismann, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 25 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Gilde Buy-Out Management Holding B.V. (Gilde, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Eismann AG (Eismann, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Gilde: Private equity-bolag som specialiserat sig på investeringar i ledningsförvärv, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Gilde: Private equity-bolag som specialiserat sig på investeringar i ledningsförvärv,

| — | Eismann: Detaljhandel och hemleverans av djupfryst mat. |
| --- | --- |

—

Eismann: Detaljhandel och hemleverans av djupfryst mat.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6394 – Gilde/Eismann, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6394 – Gilde/Eismann, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/18

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/13

| 1. | Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget ArcelorMittal Netherlands BV (”ArcelorMittal”) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över franska ATIC Services Group (”ATIC”) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 oktober 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget ArcelorMittal Netherlands BV (”ArcelorMittal”) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över franska ATIC Services Group (”ATIC”) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | ArcelorMittal är ett företag i ArcelorMittal-koncernen som är verksam inom stål- och gruvindustrin internationellt, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

ArcelorMittal är ett företag i ArcelorMittal-koncernen som är verksam inom stål- och gruvindustrin internationellt,

| — | ATIC tillhandahåller logistiktjänster för import och vidare inlandstransport av kol och järnmalm, och i mindre utsträckning tjänster för export av färdiga stålprodukter från Europeiska unionen. ATIC tillhandahåller främst 1) hamnterminalstjänster för torrt bulkgods i hamnarna i Rotterdam, Amsterdam, Zeeland, Fos-sur-Mer, Dunkerque, Le Havre och Gdynia, 2) rederiverksamhet och relaterade logistiktjänster för havsgående bulklast, 3) logistik på inre vattenvägar, samt 4) kolhandelstjänster. |
| --- | --- |

—

ATIC tillhandahåller logistiktjänster för import och vidare inlandstransport av kol och järnmalm, och i mindre utsträckning tjänster för export av färdiga stålprodukter från Europeiska unionen. ATIC tillhandahåller främst 1) hamnterminalstjänster för torrt bulkgods i hamnarna i Rotterdam, Amsterdam, Zeeland, Fos-sur-Mer, Dunkerque, Le Havre och Gdynia, 2) rederiverksamhet och relaterade logistiktjänster för havsgående bulklast, 3) logistik på inre vattenvägar, samt 4) kolhandelstjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/19

---

Återkallelse av en anmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 321/14

(Rådets förordning (EG) nr 139/2004)

Den 30 september 2011 mottog Europeiska kommissionen en anmälan av en föreslagen koncentration mellan AGRANA och RWA. Den 27 oktober 2011 meddelade de anmälande parterna kommissionen att de återkallade sin anmälan.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/20

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 321/15

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”DÜSSELDORFER MOSTERT”/”DÜSSELDORFER SENF MOSTERT”/”DÜSSELDORFER URTYP MOSTERT”/”AECHTER DÜSSELDORFER MOSTERT”

EG-nr: DE-PGI-0005-0799-24.02.2010

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 2.6: | Senapspasta |
| --- | --- |

Klass 2.6:

Senapspasta

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert” (nedan kallad ”Düsseldorfer Mostert”, som är den korta beteckningen) är en konsumtionsfärdig pasta som används för smaksättning av maträtter. Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” består uteslutande av malda gula och bruna senapsfrön, ofiltrerad ättika framställd i Düsseldorf, vatten från Düsseldorf, som är särskilt kalk- och mineralrikt, salt, socker och kryddor. Konsistensen är krämig och texturen glänsande, och färgen går mot kastanjebrunt med inslag av bärnsten, påminnande hos den om malt. Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” innehåller mycket små fröämnesrester (så kallade ”Stippen”). Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” kännetecknas av den starka, maltliknande och kryddiga smaken, som erhålls genom att fröna mals tre gånger. Senapen får sin typiska arom tack vare den traditionella, hantverksmässiga framställningen, som sedan länge förekommer endast i det geografiska området. Fröna kommer från vitsenap och sareptasenap. De macereras enligt en särskilt metod, mals tre gånger, varav den sista på hantverksmässigt sätt i granitkvarn. Aromen kommer sig också av att man använder ofiltrerad ättika från Düsseldorf och lokalt vatten, som är särskilt mineral- och kalkrikt. Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” framställs uteslutande av naturliga ingredienser. Varken konserveringsmedel, aromämnen eller förtjockningsmedel tillsätts.

Den färdiga produkten har följande fysikalisk-kemiska egenskaper:

| — | torrsubstans: minst 25 % |
| --- | --- |

—

torrsubstans: minst 25 %

| — | pH: < 4,1 |
| --- | --- |

—

pH: < 4,1

| — | surhetsgrad (uttryckt som ättiksyra): > 2,3 % |
| --- | --- |

—

surhetsgrad (uttryckt som ättiksyra): > 2,3 %

| — | koksalt (NaCl): > 3,5 % |
| --- | --- |

—

koksalt (NaCl): > 3,5 %

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Råvarorna i senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” är gula och bruna senapsfrön, ofiltrerad ättika, vatten från Düsseldorf som är särskilt kalk- och mineralrikt, salt, socker och kryddor.

Det är förbjudet att tillsätta konserveringsmedel, aromämnen och förtjockningsmedel.

För att ”Düsseldorfer Mostert” ska behålla sin friskhet och traditionellt höga kvalitet, och för att garantera den regionala förankringen och därmed produktens organoleptiska egenskaper och anseende, sker tillverkningen endast med vatten från Düsseldorf och ofiltrerad ättika från Düsseldorf, som också framställs med detta vatten som bas. Både vattnet och ättikan kommer från det avgränsade geografiska området.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Följande råvaror ingår i senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”: gula och bruna senapsfrön, ofiltrerad ättika framställd i Düsseldorf, vatten från Düsseldorf som är särskilt kalk- och mineralrikt, salt, socker och kryddor.

Det är förbjudet att tillsätta konserveringsmedel, aromämnen och förtjockningsmedel.

Under det tillverkningssteget mals de gula och bruna senapsfröna var för sig, efter att först ha siktats och befriats från orenheter. Efter denna första grovmalning tillsätts de gula och bruna senapsfröna salt, socker och kryddor och blötläggs därefter i vatten från Düsseldorf, som är särskilt mineral- och kalkrikt, blandat med ofiltrerad ättika från Düsseldorf, tills man genom maceration får en brun senapsvört.

När macerationen avslutats mals senapsvörten ytterligare två gånger. Den sista malningen görs i en granitkvarn, där ”Düsseldorfer Mostert” jämnas ut för hand till önskad textur och luftas på hantverksmässigt sätt. Mycket små fröämnesrester är fortfarande synliga. Efter en tids mognad utvecklar ”Düsseldorfer Mostert” sin karakteristiska starka arom med inslag av kryddor och malt. Senapen fylls sedan i behållare av olika storlekar.

Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” ska konsumeras inom tio månader efter framställningen. Därefter förlorar produkten sina organoleptiska egenskaper.

Alla steg i tillverkningen, dvs. rensningen, siktningen och malningen av fröna, blötläggningen under vilken ingredienserna macereras, den andra malningen, den tredje malningen i granitkvarn och mogningen, äger rum i det geografiska området. På så sätt garanteras den typiska maltliknande och kryddiga, mycket starka smaken, liksom produktens organoleptiska egenskaper och dess kvalitet, det regionala ursprunget, spårbarheten och kontrollen av produkten genom hela framställningsprocessen.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

De olika förpackningsstegen, dvs. fyllning, förpackning och märkning av behållarna, äger rum i det geografiska området.

Det är nödvändigt eftersom senapen lätt kan förlora i smak och smakstyrka. Mognadsprocessen är alltså i hög grad beroende av temperaturen, som måste kunna kontrolleras. Temperaturkontrollen och lagringstiden har avgörande betydelse för den färdiga produktens sensoriska egenskaper. Endast specialiserad personal i senapsfabrikerna (senapsmästare på plats i fabrikerna) har det kunnande som krävs för att avgöra när senapen bör fyllas på behållare för att en hållbar kvalitetsprodukt ska erhållas. Detta viktiga framställningssteg, som avgör produktens kvalitet, måste därför ske under tillverkarens tillsyn, i det geografiska området.

På så sätt säkras den typiska maltliknande och kryddiga, mycket starka smaken, liksom produktens därmed sammanhängande organoleptiska egenskaper och dess kvalitet, det regionala ursprunget, spårbarheten och kontrollen av produkten genom hela framställningsprocessen.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Genom nedanstående kriterier för märkning och identifiering får konsumenterna och de kontrollanter som ansvarar för bedrägeri- och tillverkningskontroller garantier för ursprunget och äktheten hos ”Düsseldorfer Mostert”. Kriterierna möjliggör en enhetlig identifiering och garanterar produktens ursprung och spårbarhet.

Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” ska genom alla steg i försäljningskedjan och märkningen vara försedd med någon av följande angivelser:

”Düsseldorfer Mostert”

”Düsseldorfer Senf Mostert”

”Düsseldorfer Urtyp Mostert”

”Aechter Düsseldorfer Mostert”

Den sistnämnda angivelsen kan kombineras med de övriga. Denna märkning får innehålla den kompletterande angivelsen ”skyddad geografisk beteckning”, utskriven och/eller förkortad (på tyska ”g.g.A.” och/eller ”geschützte geographische Angabe”).

En produkt med någon av beteckningarna ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert” ska märkas med den EU-logotyp som återges i förordning (EG) nr 510/2006, i färg eller svartvitt.

Skyddsgemenskapen (”Schutzgemeinschaft”) för ett register, som uppdateras kontinuerligt, över de företag som framställer senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”. Alla företag som för skyddsgemenskapen uppger sig framställa denna produkt, liksom dess medlemmar, har tillstånd att för produkter som uppfyller produktspecifikationerna använda skyddsgemenskapens logotyp för senap med beteckningen ”Düsseldorfer Senf” i en av följande varianter, tillsammans med angivelsen ”Senfspezialität aus Düsseldorf” (”senapsspecialitet från Düsseldorf”) med typsnittet Arial/Regular:

i fyrfärgstryck (CMYK) 12C 27M 56Y 0K (guld), i dekorfärg guld och/eller med guldfolietryck för ankaret, lejonets silhuett och logotypens ram och/eller i fyrfärgstryck (CMYK) 12C 27M 56Y 0K (guld), i dekorfärg guld och/eller med guldfolietryck för ankaret, lejonet och logotypens ram och/eller i svartvitt i fyrfärgstryck 0C 0M 0Y 100K (svart) för ankaret, lejonets silhuett och logotypens ram och/eller i svartvitt i fyrfärgstryck 0C 0M 0Y 100K (svart) för ankaret, lejonet och logotypens ram.

Tillverkaren får själv bestämma färg på logotypens bakgrund. Logotypens storlek får variera beroende på ändamål.

Dessa märkningsregler gäller även produkter – livsmedel eller annat – vid vars framställning ”Düsseldorfer Mostert” ingår som enda beståndsdel i denna produktkategori.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området omfattar delstatshuvudstaden Düsseldorf och går under beteckningen ”Düsseldorf”.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Det geografiska området omfattar delstatshuvudstaden Düsseldorf och går under beteckningen ”Düsseldorf”. Det var i detta geografiska område som senapen med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” uppfanns. Området kännetecknas av en lång tradition av senapsframställning, som nu sker i industriell skala. Det geografiska området i fråga skiljer sig tydligt från grannregionerna genom beteckningen, ursprungsprägeln, den långa tillverkningstraditionen, den särskilda metod för vattenutvinning som utvecklats där och fortfarande tillämpas, produktens sammansättning som ger den karakteristiska smaken, framför allt den höga kalk- och mineralhalten i det lokala vattnet, samt vinägermodern från Düsseldorf som använts på samma sätt sedan 1969 och bildas av ättiksyrebakterier som finns i luften i senapsfabrikernas omedelbara närhet.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” består uteslutande av malda gula och bruna senapsfrön, ofiltrerad ättika framställd i Düsseldorf, vatten från Düsseldorf, som är särskilt kalk- och mineralrikt, salt, socker och kryddor. Konsistensen är krämig och texturen glänsande, och färgen går mot kastanjebrunt med inslag av bärnsten, påminnande hos den om malt. Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” innehåller mycket små fröämnesrester (så kallade ”Stippen”).

Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” kännetecknas av den starka, maltliknande och kryddiga smaken, som erhålls genom att fröna mals tre gånger. Senapen får sin typiska arom tack vare den traditionella, hantverksmässiga framställningen, som sedan länge förekommer endast i det geografiska området. Fröna kommer från vitsenap och sareptasenap. De macereras enligt en särskilt metod, mals tre gånger, varav den sista på hantverksmässigt sätt i granitkvarn. Aromen kommer sig också av att man använder ofiltrerad ättika från Düsseldorf och lokalt vatten, som är särskilt mineral- och kalkrikt. Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” framställs uteslutande av naturliga ingredienser. Varken konserveringsmedel, aromämnen eller förtjockningsmedel tillsätts.

Dessa organoleptiska egenskaper har gett ”Düsseldorfer Mostert” dess anseende som regional specialitet. Detta anseende, som har sin grund i produktens smak, kvalitet och originalitet, är också en av egenskaperna hos ”Düsseldorfer Mostert”.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Historiskt samband/produktens historia

De produkter som saluförs med beteckningarna ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfsenap och bordssenap från Düsseldorf är livsmedelsspecialiteter framställda i Düsseldorf, med en mycket lång tradition som är förankrad i regionens historia.

Historien för senapsindustrin i Düsseldorf vittnar om detta. Den första tyska senapsfabriken grundades i Düsseldorf 1726. Fabrikens specialitet var en stark, krämig och glänsande senap med maltliknande, kryddig smak, brunaktig till färgen och med bärnstensfärgade skiftningar som hos malt – den senap som går under beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”. Produkten blev snabbt känd utanför Tysklands gränser, och Düsseldorf byggde på så sätt upp sitt rykte som senapens huvudstad.

Redan 1800 bidrog den stora försäljningen i Tyskland och till utlandet till anseendet för ”Aechter Düsseldorfer Mostert” hos konsumenterna. ”Düsseldorfer Mostert” förevigades 1884 på ett stilleben av Vincent van Gogh.

År 1896 fanns det åtta senapsfabriker i Düsseldorf. Redan 1826 omnämndes den lokala senapsindustrin i handelskalendrar, reselitteratur och beskrivningar av staden.

År 1920 markerar en vändpunkt för Düsseldorf i och med att en ny era i senapsframställningen inleddes. Entreprenören Otto Frenzel från Lorraine grundade i slutet av 1920 sin senapsfabrik i staden. Han framställde där en mycket stark och ljus senap av helt ny typ som han gav namnet Löwensenf (lejonsenap) och märkte med ett lejonhuvud, med inspiration från stadsvapnet. Det var första gången en så ljus senap salufördes i Tyskland. Konsumenterna var till en början tveksamt eller rentav motvilligt inställda till denna nya produkt. Smakstyrkan och den karakteristiska kryddiga smaken skulle dock snabbt ge Düsseldorfsenapen dess anseende. Otto Frenzel blev snabbt en favorit hos konsumenterna tack vare sin nyskapande Löwensenf. Företaget ”Neue Düsseldorfer Senfindustrie Otto Frenzel” blev oerhört framgångsrikt. Framgångsreceptet kan sammanfattas i det renhetskrav som Frenzel ställde på sin produkt. Endast ingredienser av allra högsta kvalitet användes, de tillverkningssteg som fastställts av senapsmästarna följdes samvetsgrant och endast lokala ingredienser användes.

Från 1930 började senapsfabrikerna i Düsseldorf att tillverka ”Düsseldorfer Tafelsenf”, en medelstark bordssenap. Denna lokala senapsspecialitet, med mindre stark smak och medelstor kryddighet, gulgrön färg och finkornig och fin, glänsande textur, blev snabbt omtyckt av konsumenterna både i Tyskland och utomlands. Från 1938 började senapsindustrin i Düsseldorf att exportera sina produkter – ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfsenap och bordssenap från Düsseldorf – till andra europeiska länder, Förenta staterna, Kanada, Sydamerika, Afrika, Japan och Australien.

Vid sidan av de stora senapsfabrikanterna, Adam Bernhard Bergrath sel. Wwe och Otto Frenzel Senfindustrie, har det genom Düsseldorfs historia funnits senapsfabrikanter som varit verksamma på regional men även nationell och internationell nivå, t.ex. Senffabrik Ludwig Mackenstein, Dampf-Senffabrik Steinberg & Hild, Dampf-Senffabrik Carl Dick, Senffabrik Paul Eisenhardt, Senffabrik Ernst Roesberger, Senffabrik Carl von der Heiden, Senfvertrieb Wilhelm Pabelick, Senffabrik Geschwister Bramhoff och Senffabrik Johann Waldorf. Många av dessa fabrikanter har använt ankaret eller lejonet från stadsvapnet för att identifiera senap som framställs på orten, som de gett beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”, och andra sorters senap eller bordssenap från Düsseldorf.

Naturligt sammanhang/miljöförhållanden

De organoleptiska egenskaperna hos den produkt som saluförs med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert” har en naturlig koppling till det geografiska området.

Det vatten som används kommer från Düsseldorf och är den främsta beståndsdelen i Düsseldorfsenap. Det rör sig om infiltrationsvatten från Rhen. Flodvattnet passerar genom sand- och gruslager som kan vara upp till 30 m tjocka, vilket ger ett synnerligen kalk- och mineralrikt vatten. Vattnet bereds för konsumtion enligt en särskilt metod som utvecklats och tillämpas i Düsseldorf. Den höga kalkhalten och den höga halten mineralsalter i vatten från Düsseldorf ger ”Düsseldorfer Mostert” dess särpräglade smak.

Smaken får också sin prägel av den lokalt framställda ofiltrerade ättikan. Det kalk- och mineralrika vattnet från Düsseldorf används också vid framställningen av den ättika som tillverkas där. Sedan 1969 används i detta sammanhang en bestämd ättiksyrebakteriekultur, som odlas lokalt på hantverksmässigt sätt och härrör från ättiksyrebakterier som finns i finns i senapsfabrikernas omedelbara närhet.

Aktuellt sammanhang/anseende

Senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” har ett oförändrat högt anseende. Det är en regional specialitet som konsumenterna i regionen och på andra håll är väl förtrogna med.

Konsumenternas reaktioner när de tillfrågas om saken vittnar om detta. Produkten har en erkänd plats på marknaden.

Produkten har, i likhet med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”, sitt historiska och geografiska ursprung i staden Düsseldorf. Ursprunget i sig ger denna lokala senapsspecialitet ett stabilt anseende.

Grunden för detta är framför allt den långa historien av framställning av Düsseldorfsenap med benämningarna ”Mostert”, ”Senf” och ”Tafelsenf”, liksom produktens organoleptiska egenskaper. Tack vare den långa traditionen för den högt ansedda lokala senapsindustrin betecknas Düsseldorf som senapens huvudstad.

Anseendet för dessa senapsspecialiteter är så högt att de ägnats ett särskilt museum. En mängd fotografier vittnar om att framställning av senapsspecialiteter är en lång tradition i Düsseldorf. I olika publikationer om historien och nutiden för denna specialitet beskrivs produktens anseende som regional specialitet, i regionen och på andra håll.

Den senap som saluförs med beteckningarna ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfsenap och bordssenap från Düsseldorf är en del av regionens historia och den lokala gastronomin. På restaurangmenyerna i den gamla stadsdelen finns t.ex. senapsbiff på traditionellt Düsseldorfvis, en senapspanerad entrecote. Ett annat ofrånkomligt inslag i den lokala gastronomin är rhensmörgåsen, en giffel med en ostskiva och Düsseldorfsenap.

Det finns två gamla traditioner som visar i hur hög grad Düsseldorf som senapsstad skiljer sig från andra och vilket anseende Düsseldorfsenap, på samma sätt som det öl som säljs med beteckningen Düsseldorfer Alt, än i dag har hos konsumenterna på grund av sitt geografiska ursprung och sina därmed sammanhängande organoleptiska egenskaper, dvs. sin smak.

De traditionella restaurangerna, de gamla brasserierna som än i dag brygger sitt eget öl mitt i staden och de regionala restaurangerna serverar av tradition sina gäster Düsseldorfsenap i typiska små stengodskrus. Genom årtiondena har många besökare på dessa brasserier och många amatörkockar lärt sig att uppskatta ”Düsseldorfer Mostert” som en regional specialitet som känns igen på smaken men också på det lilla stengodskrus den serveras i.

I Düsseldorf finns två genuina butiker där man kan köpa ”Düsseldorfer Mostert” i lös vikt. Dit kommer dagligen en mängd kunder från regionen för att fylla sina medhavda behållare med senap. Oftast rör det sig om små stengodskrus prydda med traditionella inskriptioner.

”Düsseldorfer Mostert” har alltid varit känd som en regional specialitet även utanför Tysklands gränser. Produkten började exporterades 1938 med beteckningen ”Mostert”, ”Senf” och ”Tafelsenf”, till Europa och andra länder, bl.a. Förenta staterna, där den såldes med beteckningen ”Genuine Dusseldorf Prepared Mustard”. En bild av den produktpalett som reserverades för export till Förenta staterna illustrerar detta väl. Düsseldorf är en av de få städer i världen som kan skryta med en så lång och betydelsefull senapstradition. Det är inte bara regionens invånare som ser staden som senapens huvudstad. Produkten efterfrågas fortfarande i hela världen, vilket visar att anseendet för senapsspecialiteterna från Düsseldorf har spridit sig utanför Tysklands gränser.

Konsumenterna uppskattar särskilt att produkten är fri från konserveringsmedel, i motsats till annan senap som tillverkas utanför det geografiska området.

Ekonomiskt sammanhang/produktens betydelse

”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert” spelar än i dag en viktig ekonomisk roll för Düsseldorf. De höga försäljningssiffrorna för detaljhandel, charkuterister och restauranger i det geografiska området och i Tyskland och hela världen speglar väl hur omtyckt ”Düsseldorfer Mostert” är bland konsumenterna.

Uppskattningsvis 65 ton senap med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert” framställs varje år i det geografiska området. De årliga försäljningssiffrorna visar att produkten har högt anseende som regional specialitet hos konsumenterna, som köper den för dess regionala ursprung och dess därmed sammanhängande organoleptiska egenskaper.

Tillverkningsrelaterat sammanhang/organoleptiska egenskaper: Senapsfabrikanterna i regionen framställer sedan nästan 300 år tillbaka senap som saluförs med beteckningen ”Düsseldorfer Mostert”/”Düsseldorfer Senf Mostert”/”Düsseldorfer Urtyp Mostert”/”Aechter Düsseldorfer Mostert” enligt den framställningsmetod som uppfanns i Düsseldorf. Deras yrkeskunnande, kunskaper i ämnet och erfarenhet, som gått i arv från generation till generation, garanterar de organoleptiska egenskaperna hos ”Düsseldorfer Mostert”, som hänger nära samman med de geografiska förhållandena.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

Markenblatt, häfte nr 7 av den 19 februari 2010, del 7c, s. 2509.

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/11252)

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---