# Diario Oficial C 273/2011

| | ISSN 1725-244X
  doi:10.3000/1725244X.C_2011.273.spa |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 273 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 54o año16 de septiembre de 2011 |

ISSN 1725-244X

doi:10.3000/1725244X.C_2011.273.spa

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 273

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

54o año16 de septiembre de 2011

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicaciones |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión Europea |
| 2011/C 273/01 | No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Número de información

Sumario

Página

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

2011/C 273/01

No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

1

1

| | III   Actos preparatorios |
| --- | --- |
| | BANCO CENTRAL EUROPEO |
| | Banco Central Europeo |
| 2011/C 273/02 | Dictamen del Banco Central Europeo, de 23 de agosto de 2011, sobre una propuesta de reglamento relativo a la emisión de monedas en euros y sobre una propuesta de reglamento relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (CON/2011/65) | 2 |

III   Actos preparatorios

BANCO CENTRAL EUROPEO

Banco Central Europeo

2011/C 273/02

Dictamen del Banco Central Europeo, de 23 de agosto de 2011, sobre una propuesta de reglamento relativo a la emisión de monedas en euros y sobre una propuesta de reglamento relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (CON/2011/65)

2

| | IV   Información |
| --- | --- |
| | INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión Europea |
| 2011/C 273/03 | Tipo de cambio del euro | 9 |
| 2011/C 273/04 | Nueva cara nacional de las monedas en euros destinadas a la circulación | 10 |
| | INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LOS ESTADOS MIEMBROS |
| 2011/C 273/05 | Actualización de los modelos de tarjetas expedidas por los Ministerios de Asuntos Exteriores de los Estados miembros a los miembros acreditados de las representaciones diplomáticas y oficinas consulares y los miembros de sus familias, de conformidad con lo establecido en el artículo 19, apartado 2, del Reglamento (CE) no 562/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, por el que se establece un Código comunitario de normas para el cruce de personas por las fronteras (Código de fronteras Schengen) (DO C 247 de 13.10.2006, p. 85; DO C 153 de 6.7.2007, p. 15; DO C 64 de 19.3.2009, p. 18; DO C 239 de 6.10.2009, p. 7; DO C 304 de 10.11.2010, p. 6) | 11 |

IV   Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

2011/C 273/03

Tipo de cambio del euro

9

2011/C 273/04

Nueva cara nacional de las monedas en euros destinadas a la circulación

10

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LOS ESTADOS MIEMBROS

2011/C 273/05

Actualización de los modelos de tarjetas expedidas por los Ministerios de Asuntos Exteriores de los Estados miembros a los miembros acreditados de las representaciones diplomáticas y oficinas consulares y los miembros de sus familias, de conformidad con lo establecido en el artículo 19, apartado 2, del Reglamento (CE) no 562/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, por el que se establece un Código comunitario de normas para el cruce de personas por las fronteras (Código de fronteras Schengen) (DO C 247 de 13.10.2006, p. 85; DO C 153 de 6.7.2007, p. 15; DO C 64 de 19.3.2009, p. 18; DO C 239 de 6.10.2009, p. 7; DO C 304 de 10.11.2010, p. 6)

o

11

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión Europea |
| 2011/C 273/06 | Ayuda estatal — Bulgaria — Ayuda estatal SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) y SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Supuesta ayuda en forma de permuta de fincas forestales de propiedad privada por otras de propiedad pública — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (
  1
  ) | 13 |
| | OTROS ACTOS |
| | Comisión Europea |
| 2011/C 273/07 | Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios | 26 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

2011/C 273/06

Ayuda estatal — Bulgaria — Ayuda estatal SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) y SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Supuesta ayuda en forma de permuta de fincas forestales de propiedad privada por otras de propiedad pública — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (
  1
  )

1

13

OTROS ACTOS

Comisión Europea

2011/C 273/07

Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

o

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/1

---

No oposición a una concentración notificada

(Asunto COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2011/C 273/01

El 24 de agosto de 2011, la Comisión decidió no oponerse a la concentración notificada que se cita en el encabezamiento y declararla compatible con el mercado común. Esta decisión se basa en el artículo 6, apartado 1, letra b) del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo. El texto íntegro de la decisión solo está disponible en inglés y se hará público una vez que se elimine cualquier secreto comercial que pueda contener. Estará disponible:

| — | en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad, |
| --- | --- |

—

en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad,

| — | en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32011M6302. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea. |
| --- | --- |

—

en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32011M6302. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea.

---

III Actos preparatorios

BANCO CENTRAL EUROPEO

Banco Central Europeo

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/2

---

DICTAMEN DEL BANCO CENTRAL EUROPEO

de 23 de agosto de 2011

sobre una propuesta de reglamento relativo a la emisión de monedas en euros y sobre una propuesta de reglamento relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Introducción y fundamento jurídico

El 28 de junio de 2011 el Banco Central Europeo (BCE) recibió del Parlamento Europeo una solicitud de dictamen sobre una propuesta de reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a la emisión de monedas en euros (1) (en adelante, el «reglamento propuesto»). El 5 de julio de 2011 el BCE recibió del Consejo de la Unión Europea otras dos solicitudes de dictamen sobre: a) el reglamento propuesto, y b) una propuesta de reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) no 975/98, de 3 de mayo de 1998, relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (2) (en adelante, el «reglamento modificatorio propuesto»).

La competencia consultiva del BCE se basa en el artículo 133, el apartado 4 del artículo 127, el apartado 5 del artículo 282 y el apartado 2 del artículo 128 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea (TFUE). De acuerdo con la primera frase del artículo 17.5 del Reglamento interno del Banco Central Europeo, el presente dictamen ha sido adoptado por el Consejo de Gobierno.

1.   El reglamento propuesto y el fundamento jurídico

| 1.1. | El reglamento propuesto establece disposiciones obligatorias sobre la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación y de monedas en euros de colección. Establece asimismo ciertos límites del volumen de monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación, así como un procedimiento de consulta previo a la destrucción de monedas en euros destinadas a la circulación y aptas para la misma. |
| --- | --- |

1.1.

El reglamento propuesto establece disposiciones obligatorias sobre la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación y de monedas en euros de colección. Establece asimismo ciertos límites del volumen de monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación, así como un procedimiento de consulta previo a la destrucción de monedas en euros destinadas a la circulación y aptas para la misma.

| 1.2. | El BCE entiende que el reglamento propuesto tiene por finalidad codificar las actuales conclusiones y actos jurídicos no vinculantes de la Unión (3) referentes a la emisión de monedas en euros (4). El BCE entiende además que el objetivo de establecer disposiciones generales sobre la emisión de monedas en euros al nivel de la Unión es armonizar las prácticas de los Estados miembros en este ámbito (5) y velar por la seguridad jurídica y la transparencia. |
| --- | --- |

1.2.

El BCE entiende que el reglamento propuesto tiene por finalidad codificar las actuales conclusiones y actos jurídicos no vinculantes de la Unión (3) referentes a la emisión de monedas en euros (4). El BCE entiende además que el objetivo de establecer disposiciones generales sobre la emisión de monedas en euros al nivel de la Unión es armonizar las prácticas de los Estados miembros en este ámbito (5) y velar por la seguridad jurídica y la transparencia.

| 1.3. | El BCE observa que, conforme al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, la emisión de monedas en euros compete a los Estados miembros participantes, mientras que, conforme al artículo 133 del TFUE, son el Parlamento y el Consejo los encargados de establecer las medidas necesarias para la utilización del euro como moneda única. El Consejo puede además, conforme al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, adoptar medidas para armonizar los valores nominales y las especificaciones técnicas de todas las monedas destinadas a la circulación en la medida necesaria para su buena circulación dentro de la Unión. Por lo tanto, la adopción de legislación de la Unión sobre la emisión de monedas en euros debe respetar la competencia de los Estados miembros participantes de emitir monedas en euros y su condición de emisores legales de monedas en euros. Además, aunque el reglamento propuesto no afecta a las funciones y competencias del BCE conforme al TFUE y a los Estatutos del Sistema Europeo de Bancos Centrales y del Banco Central Europeo (en adelante, los «Estatutos del SEBC»), el BCE recomienda que las cuestiones de competencia en materia de emisión de monedas en euros que preocupen a un Estado miembro se aborden entre el Estado miembro interesado y la Unión conforme al principio de cooperación leal establecido en el apartado 3 del artículo 4 del Tratado de la Unión Europea. |
| --- | --- |

1.3.

El BCE observa que, conforme al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, la emisión de monedas en euros compete a los Estados miembros participantes, mientras que, conforme al artículo 133 del TFUE, son el Parlamento y el Consejo los encargados de establecer las medidas necesarias para la utilización del euro como moneda única. El Consejo puede además, conforme al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, adoptar medidas para armonizar los valores nominales y las especificaciones técnicas de todas las monedas destinadas a la circulación en la medida necesaria para su buena circulación dentro de la Unión. Por lo tanto, la adopción de legislación de la Unión sobre la emisión de monedas en euros debe respetar la competencia de los Estados miembros participantes de emitir monedas en euros y su condición de emisores legales de monedas en euros. Además, aunque el reglamento propuesto no afecta a las funciones y competencias del BCE conforme al TFUE y a los Estatutos del Sistema Europeo de Bancos Centrales y del Banco Central Europeo (en adelante, los «Estatutos del SEBC»), el BCE recomienda que las cuestiones de competencia en materia de emisión de monedas en euros que preocupen a un Estado miembro se aborden entre el Estado miembro interesado y la Unión conforme al principio de cooperación leal establecido en el apartado 3 del artículo 4 del Tratado de la Unión Europea.

| 1.4. | Convendría armonizar la terminología utilizada en general en el reglamento propuesto. Concretamente, este no define los términos «emitir/emisión» y «poner/puesta en circulación», lo que puede suscitar dudas respecto de la diferencia jurídica entre ellos. Se entiende normalmente que el concepto de emisión comprende también la puesta en circulación de las monedas en euros de que se trate (6). Por ello es preferible utilizar solamente el término «emitir/emisión» en lugar de los dos mencionados, y evitar así confusiones. Sin embargo, en sus propuestas de redacción, el BCE deja a la Comisión la decisión sobre esta cuestión lingüística. |
| --- | --- |

1.4.

Convendría armonizar la terminología utilizada en general en el reglamento propuesto. Concretamente, este no define los términos «emitir/emisión» y «poner/puesta en circulación», lo que puede suscitar dudas respecto de la diferencia jurídica entre ellos. Se entiende normalmente que el concepto de emisión comprende también la puesta en circulación de las monedas en euros de que se trate (6). Por ello es preferible utilizar solamente el término «emitir/emisión» en lugar de los dos mencionados, y evitar así confusiones. Sin embargo, en sus propuestas de redacción, el BCE deja a la Comisión la decisión sobre esta cuestión lingüística.

| 1.5. | En el anexo I del presente dictamen figuran las propuestas de redacción específicas, acompañadas de explicaciones, correspondientes a las recomendaciones del BCE encaminadas a modificar el reglamento propuesto. |
| --- | --- |

1.5.

En el anexo I del presente dictamen figuran las propuestas de redacción específicas, acompañadas de explicaciones, correspondientes a las recomendaciones del BCE encaminadas a modificar el reglamento propuesto.

2.   El reglamento modificatorio propuesto

| 2.1. | El reglamento modificatorio propuesto contiene nuevas disposiciones por las que se establecen principios comunes sobre los diseños de las caras nacionales de las monedas normales y conmemorativas en euros destinadas a la circulación y sobre la información y aprobación mutuas de esos diseños por los Estados miembros. |
| --- | --- |

2.1.

El reglamento modificatorio propuesto contiene nuevas disposiciones por las que se establecen principios comunes sobre los diseños de las caras nacionales de las monedas normales y conmemorativas en euros destinadas a la circulación y sobre la información y aprobación mutuas de esos diseños por los Estados miembros.

| 2.2. | El BCE entiende que el reglamento modificatorio propuesto establece un procedimiento de aprobación o rechazo de los bocetos de diseños de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación, procedimiento que reproduce el ya establecido en la Recomendación 2009/23/CE. La única diferencia es que en el reglamento modificatorio propuesto se amplía la competencia de la Comisión, de manera que es a ella, y no al subcomité pertinente del Comité Económico y Financiero, a quien compete la decisión definitiva de aprobar o rechazar los nuevos bocetos de diseños. El BCE advierte que este cambio no afecta a sus funciones y competencias con arreglo al TFUE y a los Estatutos del SEBC, y aconseja que toda cuestión de competencia, sea nacional o interinstitucional, en el contexo de la referida competencia de la Comisión, se coordine y aborde conforme al principio de cooperación leal establecido en el apartado 3 del artículo 4 del Tratado de la Unión Europea. |
| --- | --- |

2.2.

El BCE entiende que el reglamento modificatorio propuesto establece un procedimiento de aprobación o rechazo de los bocetos de diseños de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación, procedimiento que reproduce el ya establecido en la Recomendación 2009/23/CE. La única diferencia es que en el reglamento modificatorio propuesto se amplía la competencia de la Comisión, de manera que es a ella, y no al subcomité pertinente del Comité Económico y Financiero, a quien compete la decisión definitiva de aprobar o rechazar los nuevos bocetos de diseños. El BCE advierte que este cambio no afecta a sus funciones y competencias con arreglo al TFUE y a los Estatutos del SEBC, y aconseja que toda cuestión de competencia, sea nacional o interinstitucional, en el contexo de la referida competencia de la Comisión, se coordine y aborde conforme al principio de cooperación leal establecido en el apartado 3 del artículo 4 del Tratado de la Unión Europea.

| 2.3. | Por último, el BCE reitera su anterior recomendación (7) de modificar las especificaciones técnicas del anexo I del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998, relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (8). Concretamente, los valores indicativos del grosor de las monedas en euros deberían reemplazarse por los valores reales de dicho grosor, que son bien conocidos y empleados como valores de referencia por las fábricas de monedas para producir estas. El BCE se remite al respecto a las propuestas de redacción específicas incluidas en el anexo del Dictamen CON/2011/18, y recomienda su aplicación en el marco del Reglamento (CE) no 975/98. |
| --- | --- |

2.3.

Por último, el BCE reitera su anterior recomendación (7) de modificar las especificaciones técnicas del anexo I del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998, relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (8). Concretamente, los valores indicativos del grosor de las monedas en euros deberían reemplazarse por los valores reales de dicho grosor, que son bien conocidos y empleados como valores de referencia por las fábricas de monedas para producir estas. El BCE se remite al respecto a las propuestas de redacción específicas incluidas en el anexo del Dictamen CON/2011/18, y recomienda su aplicación en el marco del Reglamento (CE) no 975/98.

| 2.4. | En el anexo II del presente dictamen figuran las propuestas de redacción específicas, acompañadas de explicaciones, correspondientes a las recomendaciones del BCE encaminadas a modificar el reglamento modificatorio propuesto. |
| --- | --- |

2.4.

En el anexo II del presente dictamen figuran las propuestas de redacción específicas, acompañadas de explicaciones, correspondientes a las recomendaciones del BCE encaminadas a modificar el reglamento modificatorio propuesto.

Hecho en Fráncfort del Meno, el 23 de agosto de 2011.

El Presidente del BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 295 final.

1

(2)  COM(2011) 296 final.

2

(3)  Conclusiones del Consejo de 23 de noviembre de 1998 y de 5 de noviembre de 2002 relativas a las monedas en euros de colección; Recomendación 2009/23/CE de la Comisión, de 19 de diciembre de 2008, relativa a la fijación de directrices comunes respecto de las caras nacionales y la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación (DO L 9 de 14.1.2009, p. 52), y Recomendación 2010/191/UE de la Comisión, de 22 de marzo de 2010, sobre el alcance y los efectos del curso legal de los billetes y monedas en euros (DO L 83 de 30.3.2010, p. 70).

3

(4)  Monedas normales en euros destinadas a la circulación, monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación, y monedas en euros de colección.

4

(5)  Concretamente, el reglamento propuesto contribuiría a evitar que los Estados miembros establezcan prácticas nacionales diferentes relativas a la emisión de monedas en euros, en especial las monedas en euros de colección y las monedas conmemorativas en euros, que podrían comprometer los objetivos y principios del sistema monetario único europeo establecido con la adopción del euro. Véase el apartado 3 del Dictamen del BCE CON/2002/12. Todos los dictámenes del BCE se publican en la dirección del BCE en internet http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Véase el informe «Report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) on the definition, scope and effects of legal tender of euro banknotes and coins», p. 5, disponible en inglés en http://www.ec.europa.eu

6

(7)  Véanse el segundo párrafo de las «Observaciones generales» y las dos modificaciones propuestas en el anexo del Dictamen del BCE CON/2011/18 de 4 de marzo de 2011 sobre una propuesta de reglamento del Consejo relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación (texto codificado) (DO C 114 de 12.4.2011, p. 1).

7

(8)  DO L 139 de 11.5.1998, p. 6.

8

---

ANEXO I

Propuestas de redacción

| Texto que propone la Comisión | Modificaciones que propone el BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificaciones que propone el BCE a la propuesta de reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a la emisión de monedas en euros |
| 1a

     
  modificación |
| Considerando 2 del reglamento propuesto |
| «(2) | La falta de disposiciones obligatorias en materia de emisión de monedas en euros puede dar lugar a diferentes prácticas en los distintos Estados miembros y no permite conseguir un marco suficientemente integrado aplicable a la moneda única. En aras de la transparencia y la seguridad jurídica, es necesario, por lo tanto, establecer normas vinculantes aplicables a la emisión de monedas en euros.» |

Texto que propone la Comisión

Modificaciones que propone el BCE (1)

Modificaciones que propone el BCE a la propuesta de reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a la emisión de monedas en euros

1a

     
  modificación

Considerando 2 del reglamento propuesto

«(2)

La falta de disposiciones obligatorias en materia de emisión de monedas en euros puede dar lugar a diferentes prácticas en los distintos Estados miembros y no permite conseguir un marco suficientemente integrado aplicable a la moneda única. En aras de la transparencia y la seguridad jurídica, es necesario, por lo tanto, establecer normas vinculantes aplicables a la emisión de monedas en euros.»

| «(2) | Sin perjuicio del derecho de los Estados miembros a emitir monedas en euros establecido en el apartado 2 del artículo 128 del Tratado, la falta de disposiciones generales obligatorias en materia de emisión de monedas en euros puede dar lugar a diferentes prácticas en los distintos Estados miembros y no permite conseguir un marco suficientemente integrado aplicable a la moneda única. En aras de la transparencia y la seguridad jurídica, es necesario, por lo tanto, establecer normas vinculantes aplicables a la emisión de monedas en euros.» |
| --- | --- |

«(2)

Sin perjuicio del derecho de los Estados miembros a emitir monedas en euros establecido en el apartado 2 del artículo 128 del Tratado, la falta de disposiciones generales obligatorias en materia de emisión de monedas en euros puede dar lugar a diferentes prácticas en los distintos Estados miembros y no permite conseguir un marco suficientemente integrado aplicable a la moneda única. En aras de la transparencia y la seguridad jurídica, es necesario, por lo tanto, establecer normas vinculantes aplicables a la emisión de monedas en euros.»

Explicación

Explicación

El texto insertado es necesario para: a) confirmar con la suficiente seguridad jurídica que el reglamento propuesto no afecta a la competencia de los Estados miembros para emitir monedas en euros con arreglo al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, y b) reconocer la falta de disposiciones generales vinculantes sobre la emisión de monedas en euros.

El texto insertado es necesario para: a) confirmar con la suficiente seguridad jurídica que el reglamento propuesto no afecta a la competencia de los Estados miembros para emitir monedas en euros con arreglo al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, y b) reconocer la falta de disposiciones generales vinculantes sobre la emisión de monedas en euros.

2a

     
  modificación

2a

modificación

Artículo 1 del reglamento propuesto

«Artículo 1

Objeto

El presente Reglamento establece las normas aplicables a la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación, incluidas las de carácter conmemorativo destinadas a la circulación, la emisión de monedas en euros de colección y la consulta previa a la destrucción de monedas en euros aptas para la circulación.»

«Artículo 1

Objeto

Sin perjuicio del derecho de los Estados miembros a emitir monedas en euros establecido en el apartado 2 del artículo 128 del Tratado, presente Reglamento establece las normas generales aplicables a la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación, la emisión de monedas en euros de colección y la consulta previa a la destrucción de monedas en euros aptas para la circulación.»

Explicación

Explicación

El texto insertado es necesario para: a) confirmar con la suficiente seguridad jurídica que el reglamento propuesto no afecta a la competencia de los Estados miembros para emitir monedas en euros con arreglo al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, y b) reconocer la falta de disposiciones generales vinculantes sobre la emisión de monedas en euros. Además añade valor a la redacción al definir mejor el objeto del reglamento propuesto conforme a los requisitos expuestos en los apartados 13.1 y 13.3 de la Guía práctica común del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión (2). Puesto que la definición propuesta de «monedas en euros destinadas a la circulación» comprende expresamente las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación (3), no es preciso repetir este extremo en el artículo 1.

El texto insertado es necesario para: a) confirmar con la suficiente seguridad jurídica que el reglamento propuesto no afecta a la competencia de los Estados miembros para emitir monedas en euros con arreglo al apartado 2 del artículo 128 del TFUE, y b) reconocer la falta de disposiciones generales vinculantes sobre la emisión de monedas en euros. Además añade valor a la redacción al definir mejor el objeto del reglamento propuesto conforme a los requisitos expuestos en los apartados 13.1 y 13.3 de la Guía práctica común del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión (2

3

3a

     
  modificación

3a

modificación

Artículo 2 del reglamento propuesto

«Artículo 2

Definiciones

A efectos del presente Reglamento, se entenderá por:

| 1. | “monedas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación cuyos valores nominales y especificaciones técnicas se establecen en el Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998; |
| --- | --- |

1.

“monedas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación cuyos valores nominales y especificaciones técnicas se establecen en el Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998;

| 2. | “monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación y a conmemorar un hecho concreto, tal como especifica el artículo 1 septies del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo; |
| --- | --- |

2.

“monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación y a conmemorar un hecho concreto, tal como especifica el artículo 1 septies del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo;

| 3. | “monedas en euros de colección”, las monedas en euros de colección no destinadas a entrar en circulación.» |
| --- | --- |

3.

“monedas en euros de colección”, las monedas en euros de colección no destinadas a entrar en circulación.»

«Artículo 2

Definiciones

A efectos del presente Reglamento, se entenderá por:

| 1. | “monedas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros normales y conmemorativas destinadas a la circulación cuyos valores nominales y especificaciones técnicas se establecen en el Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998; |
| --- | --- |

1.

“monedas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros normales y conmemorativas destinadas a la circulación cuyos valores nominales y especificaciones técnicas se establecen en el Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998;

| 2. | “monedas normales en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación excepto las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación; |
| --- | --- |

2.

“monedas normales en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación excepto las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación;

| 3. | “monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación y a conmemorar un hecho concreto, tal como especifica el artículo 1 septies del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo; |
| --- | --- |

3.

“monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación”, las monedas en euros destinadas a la circulación y a conmemorar un hecho concreto, tal como especifica el artículo 1 septies del Reglamento (CE) no 975/98 del Consejo;

| 4. | “monedas en euros de colección”, las monedas en euros de colección no destinadas a entrar en circulación.» |
| --- | --- |

4.

“monedas en euros de colección”, las monedas en euros de colección no destinadas a entrar en circulación.»

Explicación

Explicación

La actual definición de monedas en euros destinadas a la circulación debe aclararse, y debe añadirse una definición aparte de las monedas normales en euros destinadas a la circulación a fin de evitar ambigüedades terminológicas.

La actual definición de monedas en euros destinadas a la circulación debe aclararse, y debe añadirse una definición aparte de las monedas normales en euros destinadas a la circulación a fin de evitar ambigüedades terminológicas.

4a

     
  modificación

4a

modificación

Artículo 3 del reglamento propuesto

«Artículo 3

Tipos de monedas en euros

Los Estados miembros podrán emitir dos tipos de monedas en euros: las monedas en euros destinadas a la circulación, que incluyen las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación, y las monedas en euros de colección.»

«Artículo 3

Tipos de monedas en euros

Los Estados miembros podrán emitir dos tipos de monedas en euros: las monedas en euros destinadas a la circulación, , y las monedas en euros de colección.»

Explicación

Explicación

Puesto que la definición revisada de «monedas en euros destinadas a la circulación» incluye expresamente las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación (4), no hay necesidad de repetirlo en el artículo 3.

Puesto que la definición revisada de «monedas en euros destinadas a la circulación» incluye expresamente las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación (4

5a

     
  modificación

5a

modificación

Artículo 4 del reglamento propuesto

«Artículo 4

Emisión de monedas en euros destinadas a la circulación

1.   Las monedas en euros destinadas a la circulación se emitirán a su valor nominal.

2.   No obstante lo dispuesto en el apartado 1, una pequeña proporción, no superior al 5 % del valor y del volumen total de las monedas en euros emitidas, podrá emitirse por encima del valor nominal, si así lo justifica una calidad especial o un embalaje especial.»

«Artículo 4

Emisión y venta de monedas en euros destinadas a la circulación

1.   Las monedas en euros destinadas a la circulación se emitirán y pondrán en circulación por las autoridades competentes de cada Estado miembro a su valor nominal.

2.   , Una pequeña proporción, no superior al 5 % del valor en circulación y del volumen total de las monedas en euros emitidas, podrá venderse por encima del valor nominal, si así lo justifica una calidad especial o un embalaje especial.»

Explicación

Explicación

El BCE recomienda adaptar el artículo 4 del reglamento propuesto al apartado 1 de la Recomendación 2009/23/CE de manera que esa disposición se ajuste a las prácticas pertinentes de los Estados miembros basadas en el apartado 1 de la Recomendación 2009/23/CE.

El BCE recomienda adaptar el artículo 4 del reglamento propuesto al apartado 1 de la Recomendación 2009/23/CE de manera que esa disposición se ajuste a las prácticas pertinentes de los Estados miembros basadas en el apartado 1 de la Recomendación 2009/23/CE.

6a

     
  modificación

6a

modificación

Letra b) del apartado 2 del artículo 6 del reglamento propuesto

| «b) | no deberán utilizar imágenes similares a las de la cara común de las monedas en euros destinadas a la circulación o de cualquiera de las caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación;» |
| --- | --- |

«b)

no deberán utilizar imágenes similares a las de la cara común de las monedas en euros destinadas a la circulación o de cualquiera de las caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación;»

| «b) | no deberán utilizar imágenes similares a las de la cara común de las monedas en euros destinadas a la circulación o de cualquiera de las caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación, salvo que, en este último caso, su aspecto general aún permita distinguirlas fácilmente;» |
| --- | --- |

«b)

no deberán utilizar imágenes similares a las de la cara común de las monedas en euros destinadas a la circulación o de cualquiera de las caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación, salvo que, en este último caso, su aspecto general aún permita distinguirlas fácilmente;»

salvo que, en este último caso, su aspecto general aún permita distinguirlas fácilmente

Explicación

Explicación

Esta propuesta de redacción permite mantener las tradiciones nacionales de los Estados miembros en relación con la emisión de monedas en euros de colección. El BCE celebra en principio la emisión de monedas en euros de colección respetando las tradiciones y prácticas numismáticas individuales de los Estados miembros (5). Además, la propuesta de redacción adapta la disposición a las conclusiones del Ecofin de 5 de noviembre de 2002, en las que se pide a los Estados miembros que, para sus monedas de colección, utilicen diseños al menos ligeramente distintos de los utilizados en las caras nacionales de las monedas destinadas a la circulación.

Esta propuesta de redacción permite mantener las tradiciones nacionales de los Estados miembros en relación con la emisión de monedas en euros de colección. El BCE celebra en principio la emisión de monedas en euros de colección respetando las tradiciones y prácticas numismáticas individuales de los Estados miembros (5

7a

     
  modificación

7a

modificación

Apartado 3 del artículo 6 del reglamento propuesto

«3.   Las monedas en euros de colección podrán emitirse a su valor nominal o por encima de dicho valor.»

«3.   Las monedas en euros de colección podrán venderse a su valor nominal o por encima de dicho valor.»

Explicación

Explicación

Esta propuesta de redacción reflejaría con precisión el acuerdo de los Estados miembros en la reunión del Ecofin de 5 de noviembre de 2002 de permitir la venta de monedas en euros de colección por encima de su valor nominal.

Esta propuesta de redacción reflejaría con precisión el acuerdo de los Estados miembros en la reunión del Ecofin de 5 de noviembre de 2002 de permitir la venta de monedas en euros de colección por encima de su valor nominal.

8a

     
  modificación

8a

modificación

Apartado 5 del artículo 6 del reglamento propuesto

«5.   Los Estados miembros adoptarán todas las medidas apropiadas para evitar que las monedas en euros de colección se utilicen como medio de pago, tales como embalajes especiales, certificados de autentificación, anuncio previo a la emisión por parte de la autoridad emisora o emisión por encima del valor nominal.»

«5.   Los Estados miembros adoptarán todas las medidas apropiadas para disuadir de la utilización
  de las monedas en euros de colección como medio de pago, tales como embalajes especiales, certificados de autentificación, anuncio previo a la emisión por parte de la autoridad emisora o venta por encima del valor nominal.»

Explicación

Explicación

Los Estados miembros carecen de medidas para evitar la utilización de las monedas en euros de colección como medio de pago en el Estado miembro emisor. Por ello, el BCE propone sustituir la expresión «evitar» por «disuadir». Además, por razones de coherencia, debe sustituirse la expresión «emisión por encima del valor nominal» por «venta por encima del valor nominal», que refleja con mayor precisión la redacción empleada en las conclusiones del Ecofin de 5 de noviembre de 2002.

Los Estados miembros carecen de medidas para evitar la utilización de las monedas en euros de colección como medio de pago en el Estado miembro emisor. Por ello, el BCE propone sustituir la expresión «evitar» por «disuadir». Además, por razones de coherencia, debe sustituirse la expresión «emisión por encima del valor nominal» por «venta por encima del valor nominal», que refleja con mayor precisión la redacción empleada en las conclusiones del Ecofin de 5 de noviembre de 2002.

---

(1)  El texto en negrita indica las novedades que propone el BCE. El texto tachado es lo que el BCE propone suprimir.

1

(2)  Véase la «Guía práctica común del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión dirigida a las personas que contribuyen a la redacción de los textos legislativos en las instituciones comunitarias», disponible en http://eur-lex.europa.eu

2

(3)  Véase la 3a modificación.

3

a

(4)  Véase la nota a pie de página 3.

4

(5)  Véase el apartado 3 del Dictamen CON/2002/12.

5

---

ANEXO II

Propuestas de redacción

| Texto que propone la Comisión | Modificaciones que propone el BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificaciones que propone el BCE a la propuesta de reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) no 975/98, de 3 de mayo de 1998, relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación |
| 1a modificación |
| Apartado 4 (nuevo) del artículo 1 septies del reglamento modificatorio propuesto |
| No hay ningún texto en la actualidad | «4.   El diseño de las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación emitidas conjuntamente por todos los Estados miembros participantes no afectará a sus posibles requisitos constitucionales.» |
| Explicación


  Esta propuesta de redacción prevé los posibles requisitos de derecho interno y permite mantener las tradiciones nacionales de los Estados miembros respecto de la emisión de monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación. En relación con lo último, el BCE celebra en principio que la emisión de monedas conmemorativas respete las tradiciones y prácticas numismáticas individuales de los Estados miembros
   (2). |
| 2a modificación |
| Apartado 1 del artículo 1 octies del reglamento modificatorio propuesto |
| «1.   Antes de aprobar oficialmente los diseños, los Estados miembros se comunicarán mutuamente los bocetos de diseño de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros, incluidas las leyendas grabadas en el canto de las mismas, así como el volumen de emisión.» | «1.   Antes de la aprobación oficial de los diseños, los Estados miembros se comunicarán mutuamente los bocetos de diseño de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros, incluidas las leyendas grabadas en el canto de las mismas, así como el volumen de emisión.» |
| Explicación


  Se entiende, conforme a los apartados 2 y 3 del artículo 1 octies, que la Comisión verifica el cumplimiento de las disposiciones del reglamento modificatorio propuesto y «tomará a continuación y sin dilación la decisión final sobre la aprobación o rechazo del diseño». Por lo tanto, el BCE propone modificar el principio del apartado 1 del artículo 1 octies a fin de dar a entender que los Estados miembros participan en la aprobación oficial de los bocetos de los diseños de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación. |
| 3a modificación |
| Letra a) del artículo 1 nonies del reglamento modificatorio propuesto |
| «a) | no se aplicarán a las monedas en euros destinadas a la circulación emitidas antes de la entrada en vigor del Reglamento (UE) no ... [añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado] del Consejo,» |

Texto que propone la Comisión

Modificaciones que propone el BCE (1)

Modificaciones que propone el BCE a la propuesta de reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) no 975/98, de 3 de mayo de 1998, relativo a los valores nominales y las especificaciones técnicas de las monedas en euros destinadas a la circulación

1a modificación

Apartado 4 (nuevo) del artículo 1 septies del reglamento modificatorio propuesto

No hay ningún texto en la actualidad

«4.   El diseño de las monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación emitidas conjuntamente por todos los Estados miembros participantes no afectará a sus posibles requisitos constitucionales.»

Explicación

Explicación

Esta propuesta de redacción prevé los posibles requisitos de derecho interno y permite mantener las tradiciones nacionales de los Estados miembros respecto de la emisión de monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación. En relación con lo último, el BCE celebra en principio que la emisión de monedas conmemorativas respete las tradiciones y prácticas numismáticas individuales de los Estados miembros
   (2).

Esta propuesta de redacción prevé los posibles requisitos de derecho interno y permite mantener las tradiciones nacionales de los Estados miembros respecto de la emisión de monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación. En relación con lo último, el BCE celebra en principio que la emisión de monedas conmemorativas respete las tradiciones y prácticas numismáticas individuales de los Estados miembros

2

2a modificación

2a

Apartado 1 del artículo 1 octies del reglamento modificatorio propuesto

octies

«1.   Antes de aprobar oficialmente los diseños, los Estados miembros se comunicarán mutuamente los bocetos de diseño de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros, incluidas las leyendas grabadas en el canto de las mismas, así como el volumen de emisión.»

«1.   Antes de la aprobación oficial de los diseños, los Estados miembros se comunicarán mutuamente los bocetos de diseño de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros, incluidas las leyendas grabadas en el canto de las mismas, así como el volumen de emisión.»

Explicación

Explicación

Se entiende, conforme a los apartados 2 y 3 del artículo 1 octies, que la Comisión verifica el cumplimiento de las disposiciones del reglamento modificatorio propuesto y «tomará a continuación y sin dilación la decisión final sobre la aprobación o rechazo del diseño». Por lo tanto, el BCE propone modificar el principio del apartado 1 del artículo 1 octies a fin de dar a entender que los Estados miembros participan en la aprobación oficial de los bocetos de los diseños de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación.

Se entiende, conforme a los apartados 2 y 3 del artículo 1 octies, que la Comisión verifica el cumplimiento de las disposiciones del reglamento modificatorio propuesto y «tomará a continuación y sin dilación la decisión final sobre la aprobación o rechazo del diseño». Por lo tanto, el BCE propone modificar el principio del apartado 1 del artículo 1 octies a fin de dar a entender que los Estados miembros participan en la aprobación oficial de los bocetos de los diseños de las nuevas caras nacionales de las monedas en euros destinadas a la circulación.

3a modificación

3a

Letra a) del artículo 1 nonies del reglamento modificatorio propuesto

nonies

«a)

no se aplicarán a las monedas en euros destinadas a la circulación emitidas antes de la entrada en vigor del Reglamento (UE) no ... [añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado] del Consejo,»

o

añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado

| «a) | no se aplicarán a las monedas en euros destinadas a la circulación producidas antes de la entrada en vigor del Reglamento (UE) no ... [añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado] del Consejo,» |
| --- | --- |

«a)

no se aplicarán a las monedas en euros destinadas a la circulación producidas antes de la entrada en vigor del Reglamento (UE) no ... [añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado] del Consejo,»

producidas

o

añádase el número del presente Reglamento que modifica cuando quede adoptado

Explicación

Explicación

El BCE entiende que la letra a) del artículo 1 nonies comprende las monedas en euros destinadas a la circulación con estatus legal antes de la entrada en vigor del reglamento modificatorio, mientras que la letra b) del mismo artículo establece un período transitorio para cambiar los cuños de los diseños de las monedas en euros destinadas a la circulación conforme a los nuevos requisitos en materia de diseño. En este punto el BCE recomienda sustituir en la letra a) del artículo 1 nonies la expresión «emitidas» por «producidas», de manera que el ámbito de la exclusión establecida en esta propuesta de disposición alcance también a las reservas de monedas en euros destinadas a la circulación ya acuñadas por las autoridades competentes de los Estados miembros participantes pero carentes aún de curso legal en el momento de la entrada en vigor del reglamento modificatorio propuesto. Con ello se establecería una salvaguardia legal respecto de todos los gastos que efectúen los bancos centrales nacionales del Eurosistema en relación con la producción de monedas en euros destinadas a la circulación que, hasta el momento de la entrada en vigor del reglamento modificatorio propuesto, aún no tengan estatus legal. El BCE observa además que las monedas en euros destinadas a la circulación emitidas durante el período transitorio de la letra b) del artículo 1 nonies mantendrían su estatus legal aun después de expirar el período transitorio.

El BCE entiende que la letra a) del artículo 1 nonies comprende las monedas en euros destinadas a la circulación con estatus legal antes de la entrada en vigor del reglamento modificatorio, mientras que la letra b) del mismo artículo establece un período transitorio para cambiar los cuños de los diseños de las monedas en euros destinadas a la circulación conforme a los nuevos requisitos en materia de diseño. En este punto el BCE recomienda sustituir en la letra a) del artículo 1 nonies la expresión «emitidas» por «producidas», de manera que el ámbito de la exclusión establecida en esta propuesta de disposición alcance también a las reservas de monedas en euros destinadas a la circulación ya acuñadas por las autoridades competentes de los Estados miembros participantes pero carentes aún de curso legal en el momento de la entrada en vigor del reglamento modificatorio propuesto. Con ello se establecería una salvaguardia legal respecto de todos los gastos que efectúen los bancos centrales nacionales del Eurosistema en relación con la producción de monedas en euros destinadas a la circulación que, hasta el momento de la entrada en vigor del reglamento modificatorio propuesto, aún no tengan estatus legal. El BCE observa además que las monedas en euros destinadas a la circulación emitidas durante el período transitorio de la letra b) del artículo 1 nonies mantendrían su estatus legal aun después de expirar el período transitorio.

---

(1)  El texto en negrita indica las novedades que propone el BCE. El texto tachado es lo que el BCE propone suprimir.

1

(2)  Véase el apartado 3 del Dictamen CON/2002/12.

2

---

IV Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/9

---

Tipo de cambio del euro (1)

15 de septiembre de 2011

2011/C 273/03

1 euro =

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,3795 |
| JPY | yen japonés | 105,67 |
| DKK | corona danesa | 7,4476 |
| GBP | libra esterlina | 0,87295 |
| SEK | corona sueca | 9,1940 |
| CHF | franco suizo | 1,2062 |
| ISK | corona islandesa | |
| NOK | corona noruega | 7,7355 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 24,535 |
| HUF | forint húngaro | 285,50 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,7092 |
| PLN | zloty polaco | 4,3535 |
| RON | leu rumano | 4,2960 |
| TRY | lira turca | 2,4540 |
| AUD | dólar australiano | 1,3416 |
| CAD | dólar canadiense | 1,3635 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 10,7492 |
| NZD | dólar neozelandés | 1,6778 |
| SGD | dólar de Singapur | 1,7161 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 536,31 |
| ZAR | rand sudafricano | 10,1860 |
| CNY | yuan renminbi | 8,8136 |
| HRK | kuna croata | 7,5125 |
| IDR | rupia indonesia | 12 121,04 |
| MYR | ringgit malayo | 4,2558 |
| PHP | peso filipino | 59,678 |
| RUB | rublo ruso | 42,0550 |
| THB | baht tailandés | 41,813 |
| BRL | real brasileño | 2,3680 |
| MXN | peso mexicano | 17,7573 |
| INR | rupia india | 65,6020 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,3795

JPY

yen japonés

105,67

DKK

corona danesa

7,4476

GBP

libra esterlina

0,87295

SEK

corona sueca

9,1940

CHF

franco suizo

1,2062

ISK

corona islandesa

NOK

corona noruega

7,7355

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

24,535

HUF

forint húngaro

285,50

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,7092

PLN

zloty polaco

4,3535

RON

leu rumano

4,2960

TRY

lira turca

2,4540

AUD

dólar australiano

1,3416

CAD

dólar canadiense

1,3635

HKD

dólar de Hong Kong

10,7492

NZD

dólar neozelandés

1,6778

SGD

dólar de Singapur

1,7161

KRW

won de Corea del Sur

1 536,31

ZAR

rand sudafricano

10,1860

CNY

yuan renminbi

8,8136

HRK

kuna croata

7,5125

IDR

rupia indonesia

12 121,04

MYR

ringgit malayo

4,2558

PHP

peso filipino

59,678

RUB

rublo ruso

42,0550

THB

baht tailandés

41,813

BRL

real brasileño

2,3680

MXN

peso mexicano

17,7573

INR

rupia india

65,6020

---

(1)  Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/10

---

Nueva cara nacional de las monedas en euros destinadas a la circulación

2011/C 273/04

Image

Cara nacional de la nueva moneda conmemorativa de 2 euros destinada a la circulación y emitida por Portugal

Las monedas en euros destinadas a la circulación tienen curso legal en toda la zona del euro. Con el fin de informar a las personas que manejan monedas en el ejercicio de su profesión y al público en general, la Comisión publica todos los nuevos diseños de las monedas (1). De conformidad con las conclusiones del Consejo de 10 de febrero de 2009 (2), los Estados miembros de la zona del euro y los países que hayan celebrado un acuerdo monetario con la Comunidad en el que se prevea la emisión de monedas en euros pueden emitir monedas conmemorativas en euros destinadas a la circulación, en determinadas condiciones, en particular que sólo se trate de monedas de 2 euros. Estas monedas deben cumplir las características técnicas de las monedas de 2 euros destinadas a la circulación, pero presentan en la cara nacional un motivo conmemorativo de gran simbolismo en el ámbito nacional o europeo.

Estado emisor: Portugal

Tema de la conmemoración: Quinto centenario del nacimiento de Fernão Mendes Pinto, el explorador portugués de los mares y países de Asia.

Descripción del diseño: La parte interior de la moneda representa un velero sobre varias olas formadas por inscripciones referidas a Portugal, Lisboa, su libro y algunos de los destinos de sus viajes. La inscripción «Portugal» figura debajo. Su nombre, combinado con los años 1511 y 2011, figura en lo alto de la parte interior.

En la corona circular de la moneda figuran las doce estrellas de la bandera europea.

Volumen de emisión:

Fecha de emisión: Septiembre de 2011

---

(1)  Las caras nacionales de todas las monedas en euros emitidas en 2002 figuran en el DO C 373 de 28.12.2001, p. 1.

(2)  Véanse las conclusiones del Consejo de Asuntos Económicos y Financieros de 10 de febrero de 2009 y la Recomendación de la Comisión, de 19 de diciembre de 2008, relativa a la fijación de directrices comunes respecto de las caras nacionales y la emisión de monedas en euros destinadas a la circulación (DO L 9 de 14.1.2009, p. 52).

---

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LOS ESTADOS MIEMBROS

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/11

---

Actualización de los modelos de tarjetas expedidas por los Ministerios de Asuntos Exteriores de los Estados miembros a los miembros acreditados de las representaciones diplomáticas y oficinas consulares y los miembros de sus familias, de conformidad con lo establecido en el artículo 19, apartado 2, del Reglamento (CE) no 562/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, por el que se establece un Código comunitario de normas para el cruce de personas por las fronteras (Código de fronteras Schengen) (DO C 247 de 13.10.2006, p. 85; DO C 153 de 6.7.2007, p. 15; DO C 64 de 19.3.2009, p. 18; DO C 239 de 6.10.2009, p. 7; DO C 304 de 10.11.2010, p. 6)

2011/C 273/05

La publicación de los modelos de tarjetas expedidas por los Ministerios de Asuntos Exteriores de los Estados miembros a los miembros acreditados de las representaciones diplomáticas y oficinas consulares y los miembros de sus familias, de conformidad con lo establecido en el artículo 19, apartado 2, del Reglamento (CE) no 562/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 15 de marzo de 2006, por el que se establece un Código comunitario de normas para el cruce de personas por las fronteras (Código de fronteras Schengen) se basa en la información comunicada por los Estados miembros a la Comisión de conformidad con el artículo 34 del Código de fronteras Schengen.

Además de esta publicación en el Diario Oficial, una actualización mensual está disponible en el sitio Internet de la Dirección General de Interior.

PAÍSES BAJOS

Sustitución de la información publicada en el DO C 247 de 13.10.2006

Estatutos

A toda persona que goce de privilegio se le reconoce un estatuto, que precisa la categoría de persona privilegiada a que pertenece. Dicho estatuto se indica con un código en el documento del que es titular la persona privilegiada.

Pueden utilizarse los siguientes códigos:

En embajadas

| ESTATUTO | CÓDIGO |
| --- | --- |
| Personal diplomático | AD |
| Personal técnico y administrativo | BD |
| Personal de servicio | ED |
| Servicio personal | PD |

ESTATUTO

CÓDIGO

Personal diplomático

AD

Personal técnico y administrativo

BD

Personal de servicio

ED

Servicio personal

PD

En consulados

| ESTATUTO | CÓDIGO |
| --- | --- |
| Personal consular | AC |
| Personal técnico y administrativo | BC |
| Personal de servicio | EC |
| Servicio personal | PC |

ESTATUTO

CÓDIGO

Personal consular

AC

Personal técnico y administrativo

BC

Personal de servicio

EC

Servicio personal

PC

En organizaciones internacionales radicadas en los Países Bajos

| ESTATUTO | CÓDIGO |
| --- | --- |
| Personal asimilado a personal diplomático | AO |
| Personal técnico y administrativo | BO |
| Personal de servicio | EO |
| Servicio personal | PO u ZF |

ESTATUTO

CÓDIGO

Personal asimilado a personal diplomático

AO

Personal técnico y administrativo

BO

Personal de servicio

EO

Servicio personal

PO u ZF

Otros casos

En caso de expedición de documentos de identidad a holandeses o a extranjeros con residencia de larga duración en los Países Bajos, los códigos citados se completan con:

| — | código NL para holandeses |
| --- | --- |

—

código NL para holandeses

| — | código DV para residentes de larga duración |
| --- | --- |

—

código DV para residentes de larga duración

Image

Image

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/13

---

AYUDA ESTATAL — BULGARIA

Ayuda estatal SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) y SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Supuesta ayuda en forma de permuta de fincas forestales de propiedad privada por otras de propiedad pública

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2011/C 273/06

Por carta de 29 de junio de 2011, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Bulgaria su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea en relación con la (supuesta) ayuda antes citada.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre la ayuda respecto de la cual la Comisión ha incoado el procedimiento en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Ayudas Estatales |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Ayudas Estatales

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dichas observaciones serán comunicadas a Bulgaria. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

DESCRIPCIÓN DE LA SUPUESTA MEDIDA

El 17 de julio de 2008, la Comisión recibió una denuncia de un denunciante que deseaba el anonimato. La denuncia se refería a una supuesta ayuda estatal derivada de una permuta de terrenos de propiedad pública por terrenos de propiedad privada en Bulgaria. Supuestamente el intercambio de las propiedades forestales públicas por las privadas se efectuó a un precio inferior que el valor de mercado para el Estado búlgaro. En varios casos a las permutas les siguió un cambio en el uso de la tierra permutada (a saber, de terreno forestal a terreno edificable), con lo que el valor del terreno obtenido de esta forma se incrementó aún más.

Tanto la permuta como el cambio en el uso de la tierra se basaron en leyes búlgaras en vigor antes de la adhesión de Bulgaria a la Unión Europea. Tanto las permutas de terrenos forestales con partes privadas como los posteriores cambios en el uso de la tierra quedaron prohibidos y suspendidos, respectivamente, en 2009. Los denunciantes exigen que la supuesta ayuda derivada de las permutas y recalificaciones de los terrenos se declare ilegal e incompatible y se recupere de las autoridades búlgaras.

Según los denunciantes, los potenciales beneficiarios de la ayuda son personas físicas, empresas privadas o municipios, que desarrollan, con frecuencia, actividades de desarrollo inmobiliario o turísticas, que intercambiaron sus propiedades forestales por terrenos forestales de propiedad pública.

Según los denunciantes, la ayuda estatal se había concedido en el contexto de las permutas forestales en un proceso de dos fases. En la primera, los bosques de propiedad pública se habrían permutado por los de propiedad privada en condiciones injustas, debido principalmente a la situación estratégica de los bosques públicos. Posteriormente la autoridad competente para modificar la calificación de los antiguos bosques públicos y su inclusión en la zona urbanizable habría concedido la aprobación, lo que permitió su desarrollo. Por consiguiente, este régimen, por acumulación de las dos fases, habría permitido a las empresas obtener un beneficio económico, ya que los precios de los terrenos públicos aplicados en la permuta y en el posterior cambio en el uso de la tierra habría sido inferior al precio de mercado de terrenos similares vendidos en el mercado. La legislación búlgara vigente habría creado, por lo tanto, un régimen de ayuda estatal.

Los precios de las fincas forestales permutadas por el Estado como propietario se determinan sobre la base de una normativa búlgara especializada, a saber, la Norma sobre el cálculo de los precios de base, precios de la tierra en áreas excluidas y creación de derechos de uso y servidumbre respecto a los bosques y terrenos forestales reservados (la «Norma sobre precios de base»).

El precio calculado en aplicación de la Norma sobre precios de base sería inferior al precio de mercado. Además, los coeficientes para determinar los precios administrativos no se han actualizado (lo suficiente) entre 2004 y 2010. Por ello, según los denunciantes, en las transacciones de permuta nunca se aplicó el precio real de mercado de los bosques estatales.

EVALUACIÓN DE LA AYUDA

Las autoridades búlgaras no han notificado, infringiendo lo dispuesto en el artículo 108, apartado 3, del TFUE, una medida relativa a la concesión de ayuda en el contexto de la permuta de terrenos forestales, antes de aplicarla. Por ello, si la Comisión comprueba de hecho la presencia de ayuda estatal, dicha ayuda sería ilegal. Además, si se comprobara que dicha ayuda no es compatible con el mercado interior, debería recuperarse.

La Comisión, tras una evaluación preliminar, duda de que el método aplicado por Bulgaria para fijar los precios administrativos produzca resultados lo más cercano posibles a los precios de mercado, en particular en situaciones caracterizadas por fuertes incrementos de precios. Por consiguiente, la Comisión no puede excluir que las transacciones de permuta de bosques constituyan ayuda estatal. La Comisión no puede descartar de forma definitiva en esta fase que las permutas estén intrínsecamente vinculadas a posibles cambios posteriores en el uso de la tierra autorizados por procedimiento administrativo y que puedan generar ventajas para los propietarios de los terrenos permutados. La Comisión no puede descartar de forma definitiva en esta fase que las recalificaciones de los terrenos permutados constituyan ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE. Provisionalmente, la Comisión duda de que el mecanismo para definir los precios de las tierras permutadas incluya ayuda estatal, de que las operaciones de permuta y la posterior recalificación de los terrenos no estén intrínsecamente vinculados y de que la recalificación de las tierras no incluya ayuda estatal.

La Comisión no dispone de información que le permita concluir que la ayuda creada por las permutas de terrenos forestales y la posterior recalificación del uso de dichos terrenos permita lograr objetivos de la UE, o que se haya concedido de conformidad con los correspondientes criterios de compatibilidad que establecen los distintos instrumentos de ayudas estatales. Por todo ello, la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de las medidas bajo examen con el mercado interior.

TEXTO DE LA CARTA

«Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.» |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.»

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

OTROS ACTOS

Comisión Europea

| 16.9.2011 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 273/26

---

Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

2011/C 273/07

La presente publicación otorga un derecho de oposición, de conformidad con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo (1). Las declaraciones de oposición deben llegar a la Comisión en un plazo de seis meses a partir de la presente publicación.

DOCUMENTO ÚNICO

REGLAMENTO (CE) No 510/2006 DEL CONSEJO

«ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ» (FASOLIA VANILIES FENEOU)

No CE: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denominación:

«Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Estado miembro o tercer país:

Grecia

3.   Descripción del producto agrícola o alimenticio:

3.1.   Tipo de producto:

| Clase 1.6. | Frutas, hortalizas y cereales frescos o transformados |
| --- | --- |

Clase 1.6.

Frutas, hortalizas y cereales frescos o transformados

3.2.   Descripción del producto que se designa con la denominación indicada en el punto 1:

La «Fasolia Vanilies Feneou» es una judía seca desvainada procedente de una variedad local de legumbre de la especie Phaseolus vulgaris.

Características físicas: las judías son blancas, de forma ovalada, muy pequeñas (1 000 semillas pesan entre 270 g y 280 g), clasificadas como variedad de semilla pequeña, y de piel fina.

La «Fasolia Vanilies Feneou» es rica en proteínas (al menos un 18 %). Las características químicas que la distinguen de otras judías presentes en el mercado son las siguientes:

| S/N | Parámetro | Fasolia Vanilies Feneou | Otras judías (de la especie Phaseolus vulgaris) | Conclusiones |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fibras dietéticas | 27,9-29,9 % en peso | 13,2 % en peso | hasta un 54,4 % más de fibra dietética |
| 2. | Grasas | 1,7-1,9 % en peso | 2-2,5 % en peso | hasta un 10 % menos de contenido en materias grasas |
| 3. | Valor energético | 225-233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | menor aporte calórico |
| 955-963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4. | Calcio | 2 970-2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | hasta un 56 % de mayor contenido en calcio |
| 5. | Sodio | 97,1-98,1 mg/kg | 354 mg/kg | menor contenido en sal |
| 6. | Cenizas | 3,9-4,1 % w/w | 4,4 % w/w | menor contenido en cenizas |

S/N

Parámetro

Fasolia Vanilies Feneou

Otras judías (de la especie Phaseolus vulgaris)

Conclusiones

1.

Fibras dietéticas

27,9-29,9 % en peso

13,2 % en peso

hasta un 54,4 % más de fibra dietética

2.

Grasas

1,7-1,9 % en peso

2-2,5 % en peso

hasta un 10 % menos de contenido en materias grasas

3.

Valor energético

225-233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

menor aporte calórico

955-963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4.

Calcio

2 970-2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

hasta un 56 % de mayor contenido en calcio

5.

Sodio

97,1-98,1 mg/kg

354 mg/kg

menor contenido en sal

6.

Cenizas

3,9-4,1 % w/w

4,4 % w/w

menor contenido en cenizas

La judía «Fasolia Vanilies Feneou» tiene características organolépticas que la diferencian de otras judías y que la hacen particularmente atractiva para el consumidor: su sabor es dulce, cuece rápidamente y no se deshace, una vez hervida es tierna por dentro pero con la piel intacta.

3.3.   Materias primas (únicamente en el caso de los productos transformados):

—

3.4.   Piensos (únicamente en el caso de los productos de origen animal):

—

3.5.   Fases específicas de la producción que deben llevarse a cabo en la zona geográfica definida:

Todas las fases del proceso de producción, desde el cultivo (preparación de la tierra, utilización de abonos, siembra, regadío, control de las malas hierbas, utilización de productos fitosanitarios) hasta la cosecha, el secado y el desenvainado, deben tener lugar en la zona geográfica definida.

3.6.   Normas especiales sobre el corte en lonchas, el rallado, el envasado, etc.:

—

3.7.   Normas especiales sobre el etiquetado:

En la etiqueta debe figurar la indicación «ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ» ΠΓΕ («Fasolia Vanilies Feneou» IGP), y cualquier otra indicación prescrita por la normativa nacional y de la Unión.

4.   Descripción sucinta de la zona geográfica:

La zona geográfica definida de producción de «Fasolia Vanilies Feneou» corresponde a la totalidad del municipio de Feneos, en la prefectura de Corinto perteneciente a la región del Peloponeso.

La zona de cultivo es una llanura rodeada y protegida por montañas, con una superficie cultivada total de 47 100 stremmas (4 710 hectáreas): Helmos — Dourdouvana, Killini, Oliyirtos — Saïtas. La cuenca cerrada de Feneos (lago artificial) es un rasgo específico del Peloponeso; y está rodeada por un bosque de pinos y abetos que se extiende hasta el lago. Este entorno específico, único, de montañas cubiertas de bosques que rodean la meseta de Feneos, junto con el lago artificial Doxa, crea un microclima adecuado para el cultivo de un producto de máxima calidad.

5.   Vínculo con la zona geográfica:

5.1.   Carácter específico de la zona geográfica:

Suelo

El suelo es profundo y fértil, en su mayor parte formado por arena arcillosa y arcilla arenosa, con elevada retención de agua. Es rico en calcio y fósforo, pero tiene un bajo contenido en potasio y magnesio. La mayoría de los suelos son ligeramente ácidos (pH < 7). La tierra de cultivo de la «Fasolia Vanilies Feneou» es el lecho del antiguo lago Doxa, un lago natural en origen, y ha mantenido su humedad relativa. Todos estos factores favorecen el cultivo de la «Fasolia Vanilies Feneou».

Clima

En términos generales, la zona tiene un clima continental, con inviernos fríos y veranos frescos. No obstante, debido a los extensos bosques que cubren las montañas que rodean la meseta de Feneos, el clima es más suave, con inviernos más húmedos y veranos más frescos. La temperatura media mensual es de 28,8 °C (máxima) y de 0,6 °C (mínima), mientras que la temperatura media anual es de 12,8 °C.

La presencia del lago Doxa también contribuye a una primavera suave. La pluviosidad anual media es de 600 mm. El cultivo de la judía necesita agua, y la combinación de unas temperaturas y una humedad relativa óptimas contribuye a crear unas condiciones excelentes de cultivo.

Factores humanos

El factor que saca el mayor partido de las condiciones climáticas y edafológicas de la zona de Feneos y que es fundamental para la obtención de un producto de máxima calidad y su reputación fuera de las fronteras de la prefectura es el factor humano.

Los métodos de cultivo utilizados por los productores de Feneos están basados en años de experiencia y en una tradición transmitida de generación en generación. Consisten en operaciones manuales, desde la siembra al secado y el desenvainado, una utilización mínima de plaguicidas y abonos químicos y una selección exclusiva, por los propios agricultores, de semillas de «Fasolia Vanilies Feneou» para la siembra del año siguiente con objeto de salvaguardar la pureza del material vegetal.

5.2.   Carácter específico del producto:

La «Fasolia Vanilies Feneou» se cultiva sistemáticamente en la zona de Feneos desde finales del siglo XIX. El cultivo se ha mantenido a lo largo del tiempo en razón de sus cualidades características: son judías muy pequeñas, blancas, de aspecto fino, de forma ovalada en vez de arriñonada como la mayoría de las demás judías, con una piel fina que facilita una cocción mejor y más rápida, tienen un sabor dulce y son muy nutritivas.

El nombre local «Vanilia» se debe a los propios agricultores, que deseaban resaltar su color blanco y su sabor especialmente dulce que recuerda a la vainilla. Estas características específicas distinguen al producto de otras judías y aumentan su demanda en el mercado.

5.3.   Relación causal entre la zona geográfica y la calidad o las características del producto (en el caso de las DOP) o una cualidad específica, la reputación u otras características del producto (en el caso de las IGP):

Descripción del vínculo entre la calidad del producto y la zona geográfica definida

Las características de la «Fasolia Vanilies Feneou» están vinculadas al clima y al suelo de la zona, junto con la utilización de material vegetal adaptado a las condiciones locales.

La «Fasolia Vanilies Feneou» está adaptada plenamente al clima continental de la zona y a las condiciones del suelo, por lo que crece muy bien en esta zona. Los suelos, bien drenados y de media ligeramente ácidos, en combinación con inviernos húmedos y veranos frescos, relativamente suaves, tienen una influencia esencial en la calidad del cultivo, produciendo semillas brillantes, con piel fina y textura tierna. Estas condiciones producen judías con una elevada capacidad de absorción de agua, un bajo contenido en cenizas y mejores características organolépticas, como su gusto dulce particular y su buena capacidad de cocción.

Además, el entorno natural único de la zona, con montañas que protegen la llanura de Feneos de los fuertes vientos, el lago Doxa artificial y el bosque de pinos y abetos que la rodean y se extienden hasta el lago, desempeña un papel crucial en la creación de las condiciones ideales para el cultivo de estas judías y para distinguirlas de otras variedades similares cultivadas en otras partes.

Las prácticas de cultivo utilizadas por los agricultores locales durante más de 100 años, en combinación con las favorables condiciones edafológicas, climáticas y medioambientales, confieren al producto sus características específicas. Las técnicas de cultivo de los agricultores son las mismas que las utilizadas por sus antepasados, y muchas de las labores, tales como la cavadura, la cosecha, la selección y el envasado, siguen realizándose a mano, lo que resulta en un producto de buena apariencia y forma uniforme, libre de impurezas o semillas partidas. La utilización mínima de plaguicidas y de abonos químicos, que restan calidad al producto, y la selección estricta de semillas para la siembra del año siguiente con el fin de salvaguardar la pureza de la población local de «Fasolia Vanilies Feneou», resulta en un producto de calidad superior.

La estrecha vinculación existente entre el producto y la zona geográfica definida y, sobre todo, el cultivo muy localizado en la meseta de Feneos, se demuestra en los reiterados intentos de cultivo en zonas vecinas que no han dado el resultado esperado, ya que la calidad de las judías cultivadas fuera de la zona geográfica definida es claramente inferior, en particular en lo que respecta a la apariencia, finura de la piel y sabor.

Descripción del vínculo entre la reputación del producto y la zona geográfica definida

Las referencias encontradas en los dos volúmenes publicados por Vassilios Sarlis sobre el folklore de Feneos certifican la importancia de este cultivo en la zona, así como su reputación de judía de excelente sabor. En la mitología griega, las legumbres fueron un regalo de la diosa Deméter a los habitantes de Feneos, en agradecimiento a su hospitalidad cuando iba en búsqueda de su hija Perséfone, que había sido raptada por Hades y arrastrada por él al inframundo a través de las profundidades del lago Feneos. Por consiguiente, los habitantes de Feneos fueron los primeros que conocieron las legumbres y quizá por esta razón sus judías adquirieron la fama de excelente sabor. También se menciona que las judías son la legumbre más consumida, seguida por las lentejas y los garbanzos.

El cultivo sistemático de judías en la zona comenzó a finales del siglo XIX, cuando se secó el lago Feneos. La reputación del producto y su estrecha vinculación con la zona de Feneos está documentada por lo siguiente:

Un documento elaborado por el Tribunal de Primera Instancia de Feneos, de fecha 25 de marzo de 1910, relativo al pago de una compensación por un ganadero a un agricultor debido a que sus animales habían destruido el cultivo de judías de este último.

Los estudios realizados por Panos Dimitrios sobre el cultivo intensivo de «Fasolia Vanilies Feneou» en la zona en la década de los 50.

Desde 1980, el «Festival Fasolada», citado por el periódico Eleftheros Tipos como atracción turística y que se celebra en octubre de todos los años en el pueblo de Steno (momento de cosecha de la «Fasolica Vanilies Feneou»), debido a la importancia del cultivo en la zona y al hecho de que su fama se ha extendido ampliamente.

Datos del servicio estadístico helénico que documentan el cultivo continuado de «Fasolia Vanilies Feneou» entre 1993 y 2003.

Los controles realizados por la Dirección de Agricultura de la Prefectura de Corintio en el contexto de los regímenes de indemnización compensatoria y de pago único demuestran que la «Fasolia Vanilies Feneou» se ha cultivado tradicionalmente en la zona y que su calidad es excepcional.

Un visitante de la zona señaló cómo asociaba la llanura de Feneos y sus deliciosas judías «vainilla» a sus recuerdos de infancia.

La famosa Fasolia Feneou se mencionó en dos ediciones del periódico Kathimerini (24 de octubre de 2006 y 17 de noviembre de 2007).

La fasolada tradicional (sopa de judías) preparada con la Fasolia Feneou aparece en la edición de 16 de febrero de 2007 del periódico Ta Nea, y en la edición de 4 de octubre de 2008 del periódico Eleftheros Tipos.

En el programa televisivo de Ilias Mamalakis, Boukia kai Sinkhorio, se mostró a los televidentes cómo preparar Boulia (Polispori) Feneos, con la judía blanca «Fasolia Vanilies Feneou» como uno de los ingredientes principales.

La «Fasolia Vanilies Feneou» apareció en dos ediciones de Menoume Ellada de la televisión pública (octubre de 2006 y 2007) y en ET3 en febrero de 2009.

La «Fasolia Vanilies Feneou» es muy valorada por consumidores y productores, lo que se pone de manifiesto en su precio, que puede ser superior en un 75 % al de otras judías cuya denominación no está protegida.

En resumen, los datos históricos y bibliográficos, los artículos aparecidos en publicaciones locales y nacionales, los programas de medios de comunicación, y el material de Internet (Wikipedia, etc.), relativos principalmente a la gastronomía y el turismo, confirman la reputación de la «Fasolia Vanilies Feneou», indisociablemente unida a sus cualidades especificas.

Referencia a la publicación del pliego de condiciones:

[Artículo 5, apartado 7, del Reglamento (CE) no 510/2006]

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  DO L 93 de 31.3.2006, p. 12.

---