# Eiropas Savienības C 361/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.361.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 361 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 10. decembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.361.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 361

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 10. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 361/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 361/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  ) | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 361/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2011/C 361/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  )

Gazprom Schweiz/Promgas

1

6

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 361/03 | Padomes 2011. gada 27. oktobra secinājumi par Eiropas tiesisko apmācību | 7 |
| 2011/C 361/04 | Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi agrīna saziņas traucējumu konstatēšana un ārstēšana bērniem, tostarp izmantojot e-veselības instrumentus un inovatīvus risinājumus | 9 |
| 2011/C 361/05 | Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi par bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksi, savlaicīgu diagnosticēšanu un ārstēšanu | 11 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 361/06 | Euro maiņas kurss | 14 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 361/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 15 |
| 2011/C 361/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 16 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 361/03

Padomes 2011. gada 27. oktobra secinājumi par Eiropas tiesisko apmācību

7

2011/C 361/04

Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi agrīna saziņas traucējumu konstatēšana un ārstēšana bērniem, tostarp izmantojot e-veselības instrumentus un inovatīvus risinājumus

9

2011/C 361/05

Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi par bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksi, savlaicīgu diagnosticēšanu un ārstēšanu

11

Eiropas Komisija

2011/C 361/06

Euro maiņas kurss

14

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 361/07

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

15

2011/C 361/08

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

16

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 361/09 | Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Atbalsts Volkswagen Sachsen GmbH – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 361/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 361/09

Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Atbalsts Volkswagen Sachsen GmbH – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (
  1
  )

Volkswagen Sachsen GmbH

1

17

2011/C 361/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 361/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.7.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | NN 18/09 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Vrijstelling van vliegbelasting |
| Juridiskais pamats | Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg) |
| Pasākuma veids | — |
| Mērķis | — |
| Atbalsta veids | — |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | Pasākums nav uzskatāms par atbalstu |
| Atbalsta ilgums | 1.7.2008.–1.7.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van Financiën |
| PO Box 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| NEDERLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.7.2011.

Atbalsts Nr.

NN 18/09

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Vrijstelling van vliegbelasting

Juridiskais pamats

Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg)

Pasākuma veids

—

Mērķis

—

Atbalsta veids

—

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

1.7.2008.–1.7.2009.

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van Financiën

PO Box 20201

2500 EE Den Haag

NEDERLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.10.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.31861 (11/N) |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | All regions |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Biomass electricity generation |
| Juridiskais pamats | Electricity Regulation Act 1999 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Darījumi bez tirgus nosacījumiem |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 70 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.10.2011.

Atbalsts Nr.

SA.31861 (11/N)

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

All regions

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Biomass electricity generation

Juridiskais pamats

Electricity Regulation Act 1999

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Darījumi bez tirgus nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 70 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1 050 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1 050 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Elektroapgāde, gāzes apgāde un ūdensapgāde

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Department of Communications, Energy and Natural Resources |
| --- |
| 29-31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Communications, Energy and Natural Resources

29-31 Adelaide Road

Dublin 2

IRELAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.10.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.31953 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna |
| Juridiskais pamats | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju; |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.10.2011.

Atbalsts Nr.

SA.31953 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna

Juridiskais pamats

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju;

| 2) | Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu;

| 3) | Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.; |
| --- | --- |

3)

Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.;

| 4) | Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.; |
| --- | --- |

4)

Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.;

| 5) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013; |
| --- | --- |

5)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013;

| 6) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1; |
| --- | --- |

6)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1;

| 7) | Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko; |
| --- | --- |

7)

Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko;

| 8) | Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X |
| --- | --- |

8)

Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Nozaru attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms PLN 926 miljoni

Atbalsta intensitāte

57 %

Atbalsta ilgums

2011.–2015.

Tautsaimniecības nozares

Elektroapgāde, gāzes apgāde un ūdensapgāde

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Instytut Nafty i Gazu |
| --- |
| ul. Lubicz 25a |
| 31-503 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Instytut Nafty i Gazu

ul. Lubicz 25a

31-503 Kraków

POLSKA/POLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.10.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.31981 (11/N) |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet |
| Juridiskais pamats | Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Nozaru attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 0,45 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.10.2011.

Atbalsts Nr.

SA.31981 (11/N)

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet

Juridiskais pamats

Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Nozaru attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 0,45 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1,8 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1,8 miljoni

Atbalsta intensitāte

30 %

Atbalsta ilgums

1.12.2011.–30.9.2015.

Tautsaimniecības nozares

Dzelzceļš

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Caisse des dépôts et consignations |
| --- |
| 15 Quai Anatole |
| 75356 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Caisse des dépôts et consignations

15 Quai Anatole

75356 Paris 07 SP

FRANCE

(L’unique organisme de paiement pour l’ensemble du programme INTERREG)

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 3.10.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32029 (10/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Juridiskais pamats | Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 200 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

3.10.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32029 (10/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise

Juridiskais pamats

Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 200 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 200 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 200 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2011.–31.12.2011.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Behörden von Bund, Ländern und Gemeinden

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.9.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33210 (11/N) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources |
| Juridiskais pamats | Energy Act 2008 SS 41-43 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība, energotaupība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 3 100 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 1.4.2037. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2HH |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.9.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33210 (11/N)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources

Juridiskais pamats

Energy Act 2008 SS 41-43

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība, energotaupība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 3 100 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 1.4.2037.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2HH

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 361/02

Komisija 2011. gada 2. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6409. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6409. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/7

---

Padomes 2011. gada 27. oktobra secinājumi par Eiropas tiesisko apmācību

2011/C 361/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| a) | atgādinot Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā pirmo reizi paredzēta īpaša kompetence nodrošināt “atbalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku mācībām” civiltiesībās un krimināltiesībās; |
| --- | --- |

a)

atgādinot Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā pirmo reizi paredzēta īpaša kompetence nodrošināt “atbalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku mācībām” civiltiesībās un krimināltiesībās;

| b) | atgādinot Stokholmas programmu – atvērta un droša Eiropa pilsoņu un viņu aizsardzības labā, kurā uzsvērts – “lai veicinātu īstenu Eiropas tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu kultūru, ir svarīgi pastiprināt apmācību par jautājumiem attiecībā uz Savienību un padarīt to sistemātiski pieejamu visu to profesiju pārstāvjiem, kas iesaistīti brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanā”; |
| --- | --- |

b)

atgādinot Stokholmas programmu – atvērta un droša Eiropa pilsoņu un viņu aizsardzības labā, kurā uzsvērts – “lai veicinātu īstenu Eiropas tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu kultūru, ir svarīgi pastiprināt apmācību par jautājumiem attiecībā uz Savienību un padarīt to sistemātiski pieejamu visu to profesiju pārstāvjiem, kas iesaistīti brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanā”;

| c) | atgādinot Padomes rezolūciju (2008/C 299/01) par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

c)

atgādinot Padomes rezolūciju (2008/C 299/01) par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību Eiropas Savienībā;

| d) | atgādinot Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (2009/C 294 E/06), |
| --- | --- |

d)

atgādinot Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (2009/C 294 E/06),

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME:

| 1) | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā – Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija” (1), kurā uzsvērts – lai nodrošinātu ES tiesību aktu efektīvu īstenošanu un ātru pārrobežu sadarbību starp dalībvalstu tiesu iestādēm, ir svarīgi uzlabot zināšanas par ES tiesībām un praktizējošu juristu savstarpēju uzticēšanos; |
| --- | --- |

1)

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā – Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija” (1), kurā uzsvērts – lai nodrošinātu ES tiesību aktu efektīvu īstenošanu un ātru pārrobežu sadarbību starp dalībvalstu tiesu iestādēm, ir svarīgi uzlabot zināšanas par ES tiesībām un praktizējošu juristu savstarpēju uzticēšanos;

| 2) | uzsver ieguldījumu, ko Eiropas tiesiskā apmācība varētu sniegt īstenas Eiropas tiesu kultūras attīstībā, balstoties uz cieņu pret dalībvalstu atšķirīgajām tiesību sistēmām un tradīcijām; |
| --- | --- |

2)

uzsver ieguldījumu, ko Eiropas tiesiskā apmācība varētu sniegt īstenas Eiropas tiesu kultūras attīstībā, balstoties uz cieņu pret dalībvalstu atšķirīgajām tiesību sistēmām un tradīcijām;

| 3) | pauž noteiktu atbalstu turpmākam darbam saistībā ar tiesnešu, prokuroru un citu tiesu iestāžu darbinieku apmācību par Eiropas tiesībām un to piemērošanu; |
| --- | --- |

3)

pauž noteiktu atbalstu turpmākam darbam saistībā ar tiesnešu, prokuroru un citu tiesu iestāžu darbinieku apmācību par Eiropas tiesībām un to piemērošanu;

| 4) | atzinīgi vērtē apmācību veicināšanu citiem praktizējošiem juristiem, tostarp tiesu izpildītājiem, notāriem un advokātiem; |
| --- | --- |

4)

atzinīgi vērtē apmācību veicināšanu citiem praktizējošiem juristiem, tostarp tiesu izpildītājiem, notāriem un advokātiem;

| 5) | uzsver, ka apmācībām nevajadzētu skart juridisko profesiju un tiesu iestāžu profesiju neatkarību; |
| --- | --- |

5)

uzsver, ka apmācībām nevajadzētu skart juridisko profesiju un tiesu iestāžu profesiju neatkarību;

| 6) | uzskata, ka apmācību kvalitāte ir galvenais rādītājs apmācību izvērtēšanā, un atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pievērsties galvenokārt prioritārajām jomām, ņemot vērā ES politikas prioritātes un specifisku instrumentu sarežģītību. Būtu jāņem vērā arī izmaksu efektivitātes aspekti; |
| --- | --- |

6)

uzskata, ka apmācību kvalitāte ir galvenais rādītājs apmācību izvērtēšanā, un atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pievērsties galvenokārt prioritārajām jomām, ņemot vērā ES politikas prioritātes un specifisku instrumentu sarežģītību. Būtu jāņem vērā arī izmaksu efektivitātes aspekti;

| 7) | piekrīt, ka ir jāizmanto pastāvošās struktūras, iestādes un tīkli, īpaši Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls; |
| --- | --- |

7)

piekrīt, ka ir jāizmanto pastāvošās struktūras, iestādes un tīkli, īpaši Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls;

| 8) | pauž gandarījumu par to, ka ir atzīta būtiskā nozīme, kāda piemīt valsts līmeņa apmācību struktūrām tiesnešiem, prokuroriem un citu juridisko profesiju pārstāvjiem, kā arī par to, ka Komisija piemin reģionālās sadarbības nozīmi paraugprakses un jaunu mācību metožu izstrādē; |
| --- | --- |

8)

pauž gandarījumu par to, ka ir atzīta būtiskā nozīme, kāda piemīt valsts līmeņa apmācību struktūrām tiesnešiem, prokuroriem un citu juridisko profesiju pārstāvjiem, kā arī par to, ka Komisija piemin reģionālās sadarbības nozīmi paraugprakses un jaunu mācību metožu izstrādē;

| 9) | Padome aicina dalībvalstis:






  — | noteikti veicināt to, lai praktizējošiem juristiem sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā tiktu sistemātiski piedāvāta apmācība par Savienības acquis, atainojot saikni starp valstu un Savienības tiesībām un to, kā tās ietekmē viņu ikdienas praktisko darbu, |
| --- | --- | --- |

9)

Padome aicina dalībvalstis:

—

noteikti veicināt to, lai praktizējošiem juristiem sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā tiktu sistemātiski piedāvāta apmācība par Savienības acquis, atainojot saikni starp valstu un Savienības tiesībām un to, kā tās ietekmē viņu ikdienas praktisko darbu,

| — | noteikti veicināt to, lai praktizējošiem juristiem, īpaši tiesnešiem un prokuroriem, karjeras laikā būtu iespēja piedalīties vismaz nedēļu ilgā apmācībā par Savienības acquis un instrumentiem, |
| --- | --- |

—

noteikti veicināt to, lai praktizējošiem juristiem, īpaši tiesnešiem un prokuroriem, karjeras laikā būtu iespēja piedalīties vismaz nedēļu ilgā apmācībā par Savienības acquis un instrumentiem,

| — | mudināt praktizējošu juristu valsts profesionālās organizācijas veicināt to locekļu piedalīšanos tālākizglītības pasākumos, |
| --- | --- |

—

mudināt praktizējošu juristu valsts profesionālās organizācijas veicināt to locekļu piedalīšanos tālākizglītības pasākumos,

| — | palīdzēt struktūrām, kas attiecīgajā valstī atbild par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību, lai tās varētu paplašināt apmācības par Eiropas Savienības tiesībām un valsts tiesību sistēmu, kā arī piedāvāt apmācības vietējā, reģionu un valsts līmenī, |
| --- | --- |

—

palīdzēt struktūrām, kas attiecīgajā valstī atbild par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību, lai tās varētu paplašināt apmācības par Eiropas Savienības tiesībām un valsts tiesību sistēmu, kā arī piedāvāt apmācības vietējā, reģionu un valsts līmenī,

| — | mudināt valsts tiesiskās apmācības struktūras katru gadu dalīties informācijā ar Komisiju – ja iespējams, izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, – par pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo juristu skaitu, |
| --- | --- |

—

mudināt valsts tiesiskās apmācības struktūras katru gadu dalīties informācijā ar Komisiju – ja iespējams, izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, – par pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo juristu skaitu,

| — | mudināt juridisko profesiju valsts organizācijas ar attiecīgo Eiropas līmeņa organizāciju starpniecību informēt Komisiju par pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo juristu skaitu, |
| --- | --- |

—

mudināt juridisko profesiju valsts organizācijas ar attiecīgo Eiropas līmeņa organizāciju starpniecību informēt Komisiju par pieejamām apmācībām par ES tiesībām un par apmācīto praktizējošo juristu skaitu,

| 10) | Padome aicina Komisiju:






  — | ņemt vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu, īpaši, lai apzinātu un izvērtētu risinājumus Eiropas līmenī, tostarp Eiropas apmācību sistēmas visiem attiecīgo profesiju pārstāvjiem, |
| --- | --- | --- |

10)

Padome aicina Komisiju:

—

ņemt vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu, īpaši, lai apzinātu un izvērtētu risinājumus Eiropas līmenī, tostarp Eiropas apmācību sistēmas visiem attiecīgo profesiju pārstāvjiem,

| — | izmantot iespējas, kas ir pastāvošajām struktūrām, dalībniekiem un tīkliem gan valsts, gan Eiropas līmenī, piemēram, tiesiskās apmācības iestādēm un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, kā arī aicina Komisiju arī turpmāk tos atbalstīt, vienlaikus ņemot vērā katram reģionam raksturīgās vajadzības un reģionālās sadarbības papildu vērtību, |
| --- | --- |

—

izmantot iespējas, kas ir pastāvošajām struktūrām, dalībniekiem un tīkliem gan valsts, gan Eiropas līmenī, piemēram, tiesiskās apmācības iestādēm un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, kā arī aicina Komisiju arī turpmāk tos atbalstīt, vienlaikus ņemot vērā katram reģionam raksturīgās vajadzības un reģionālās sadarbības papildu vērtību,

| — | sākt jaunu apmaiņas programmu jaunieceltiem tiesnešiem un prokuroriem, lai nodrošinātu, ka viņi jau no paša sākuma pilnībā ir iesaistījušies to amata pienākumu pildīšanā, kas saistīti ar Eiropu, un lai viņi varētu nepastarpināti iepazīties ar citu dalībvalstu tiesību sistēmu praktisku darbību; šī jaunā apmaiņas programma papildinātu pastāvošās apmaiņas sistēmas pieredzējušiem tiesnešiem un prokuroriem, |
| --- | --- |

—

sākt jaunu apmaiņas programmu jaunieceltiem tiesnešiem un prokuroriem, lai nodrošinātu, ka viņi jau no paša sākuma pilnībā ir iesaistījušies to amata pienākumu pildīšanā, kas saistīti ar Eiropu, un lai viņi varētu nepastarpināti iepazīties ar citu dalībvalstu tiesību sistēmu praktisku darbību; šī jaunā apmaiņas programma papildinātu pastāvošās apmaiņas sistēmas pieredzējušiem tiesnešiem un prokuroriem,

| — | turpināt izstrādāt Eiropas e-tiesiskuma portāla sadaļu “Juridiskās mācības”, kas ir instruments Eiropas tiesiskās apmācības attīstībai, |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt Eiropas e-tiesiskuma portāla sadaļu “Juridiskās mācības”, kas ir instruments Eiropas tiesiskās apmācības attīstībai,

| — | turpināt vienkāršot administratīvās procedūras piekļuvei Eiropas finansējuma programmām, kā arī šajās programmās darīt pieejamus papildu līdzekļus Eiropas tiesiskajai apmācībai, |
| --- | --- |

—

turpināt vienkāršot administratīvās procedūras piekļuvei Eiropas finansējuma programmām, kā arī šajās programmās darīt pieejamus papildu līdzekļus Eiropas tiesiskajai apmācībai,

| — | izmantot Tiesiskuma forumu, lai pārraudzītu paziņojuma īstenošanu un veicinātu paraugprakses apmaiņu, |
| --- | --- |

—

izmantot Tiesiskuma forumu, lai pārraudzītu paziņojuma īstenošanu un veicinātu paraugprakses apmaiņu,

| — | apsvērt iespēju katru gadu sniegt ziņojumu par Eiropas tiesisko apmācību, kura pamatā būtu no Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un tā locekļiem, kā arī no valstu un ES līmeņa juridisko profesiju organizācijām saņemtais ieguldījums, |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju katru gadu sniegt ziņojumu par Eiropas tiesisko apmācību, kura pamatā būtu no Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un tā locekļiem, kā arī no valstu un ES līmeņa juridisko profesiju organizācijām saņemtais ieguldījums,

| 11) | Padome mudina kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis parakstīt saprašanās memorandus, lai saskaņā ar minētajās programmās izklāstītajiem noteikumiem piedalītos Eiropas Savienības finansējuma programmās tiesiskuma jomā un tādā veidā nodrošinātu minēto valstu efektīvu dalību Eiropas tiesiskās apmācības projektos. |
| --- | --- |

11)

Padome mudina kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis parakstīt saprašanās memorandus, lai saskaņā ar minētajās programmās izklāstītajiem noteikumiem piedalītos Eiropas Savienības finansējuma programmās tiesiskuma jomā un tādā veidā nodrošinātu minēto valstu efektīvu dalību Eiropas tiesiskās apmācības projektos.

---

(1)  COM(2011) 551 galīgā redakcija.

---

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/9

---

Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi agrīna saziņas traucējumu konstatēšana un ārstēšana bērniem, tostarp izmantojot e-veselības instrumentus un inovatīvus risinājumus

2011/C 361/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| 1. | ATGĀDINA, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Savienība un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

1.

ATGĀDINA, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Savienība un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā;

| 2. | ATGĀDINA, ka visiem ES pilsoņiem, īpaši bērniem, vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām attīstīties. Tas būtu jānodrošina, darot pieejamus vajadzīgos instrumentus un procedūras veselības problēmu profilaksei, konstatēšanai, ārstēšanai un novērošanai; |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINA, ka visiem ES pilsoņiem, īpaši bērniem, vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām attīstīties. Tas būtu jānodrošina, darot pieejamus vajadzīgos instrumentus un procedūras veselības problēmu profilaksei, konstatēšanai, ārstēšanai un novērošanai;

| 3. | ATGĀDINA, ka viens no ES veselības aizsardzības stratēģijas 2008.–2013. gadam (1) stratēģiskajiem mērķiem ir atbalstīt dinamiskas veselības aizsardzības sistēmas un jaunas tehnoloģijas, atzīstot, ka jaunas tehnoloģijas var uzlabot slimību profilaksi, diagnosticēšanu un ārstēšanu, sekmēt pacienta drošību un uzlabot veselības aizsardzības sistēmu koordināciju, resursu izmantojumu un ilgtspējību; |
| --- | --- |

3.

ATGĀDINA, ka viens no ES veselības aizsardzības stratēģijas 2008.–2013. gadam (1) stratēģiskajiem mērķiem ir atbalstīt dinamiskas veselības aizsardzības sistēmas un jaunas tehnoloģijas, atzīstot, ka jaunas tehnoloģijas var uzlabot slimību profilaksi, diagnosticēšanu un ārstēšanu, sekmēt pacienta drošību un uzlabot veselības aizsardzības sistēmu koordināciju, resursu izmantojumu un ilgtspējību;

| 4. | ATGĀDINA Padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus par taisnīguma un veselības aizsardzības jautājumiem visās politikas jomās – solidaritāte veselības aizsardzībā (2) un Padomes 2009. gada 1. decembra secinājumus par drošu un efektīvu veselības aprūpi, izmantojot e-veselības sistēmu (3); |
| --- | --- |

4.

ATGĀDINA Padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus par taisnīguma un veselības aizsardzības jautājumiem visās politikas jomās – solidaritāte veselības aizsardzībā (2) un Padomes 2009. gada 1. decembra secinājumus par drošu un efektīvu veselības aprūpi, izmantojot e-veselības sistēmu (3);

| 5. | ATZINĪGI VĒRTĒ secinājumus, ar kuriem nāca klajā 2011. gada 22.–25. jūnijā Varšavā (Polija) notikušais Audioloģijas sabiedrību Eiropas federācijas 10. kongress (4) un kuros uzsvērts, ka saziņas traucējumi bērniem ir nozīmīga problēma un ka ir svarīgi tos agrīni konstatēt un tos novērst, kā arī secinājumus, ar kuriem nāca klajā 2011. gada 10.–12. maijā Budapeštā (Ungārija) notikusī e-veselības ministru konference un kuri veltīti labākai un plašākai e-veselības un telemedicīnas izmantošanai; |
| --- | --- |

5.

ATZINĪGI VĒRTĒ secinājumus, ar kuriem nāca klajā 2011. gada 22.–25. jūnijā Varšavā (Polija) notikušais Audioloģijas sabiedrību Eiropas federācijas 10. kongress (4) un kuros uzsvērts, ka saziņas traucējumi bērniem ir nozīmīga problēma un ka ir svarīgi tos agrīni konstatēt un tos novērst, kā arī secinājumus, ar kuriem nāca klajā 2011. gada 10.–12. maijā Budapeštā (Ungārija) notikusī e-veselības ministru konference un kuri veltīti labākai un plašākai e-veselības un telemedicīnas izmantošanai;

| 6. | ATZĪMĒ, ka sabiedrības veselība atšķiras gan ES dalībvalstu iekšienē, gan starp valstīm, un šīs atšķirības ir saistītas ar dažādiem faktoriem, tostarp ar atšķirībām izglītībā, sociālajā un ekonomiskajā situācijā, dzīves un darba apstākļos, dzīvesveidā un veselības aprūpē; |
| --- | --- |

6.

ATZĪMĒ, ka sabiedrības veselība atšķiras gan ES dalībvalstu iekšienē, gan starp valstīm, un šīs atšķirības ir saistītas ar dažādiem faktoriem, tostarp ar atšķirībām izglītībā, sociālajā un ekonomiskajā situācijā, dzīves un darba apstākļos, dzīvesveidā un veselības aprūpē;

| 7. | ATZĪMĒ, ka aizsardzībā pret slimību un traucējumu attīstību liela nozīme ir profilaksei, agrīnai konstatēšanai, novērošanai un aktīvai uzraudzībai. Īpaši svarīgi tas ir attiecībā uz bērniem, kuru attīstībai ir svarīga laba veselība, un tas ietekmē viņu turpmākās dzīves kvalitāti un sabiedrisko un ekonomisko stāvokli nākotnē; |
| --- | --- |

7.

ATZĪMĒ, ka aizsardzībā pret slimību un traucējumu attīstību liela nozīme ir profilaksei, agrīnai konstatēšanai, novērošanai un aktīvai uzraudzībai. Īpaši svarīgi tas ir attiecībā uz bērniem, kuru attīstībai ir svarīga laba veselība, un tas ietekmē viņu turpmākās dzīves kvalitāti un sabiedrisko un ekonomisko stāvokli nākotnē;

| 8. | ATZĪMĒ, ka saziņa ir cilvēkiem piemītoša kompleksa prasme, kurā apvienoti fiziski un garīgi elementi. Saziņas traucējumus var aprakstīt kā dzirdes, redzes un runas defektus, kas ietekmē spēju uztvert, saprast, radīt un paust verbālu, neverbālu un grafisku informāciju; |
| --- | --- |

8.

ATZĪMĒ, ka saziņa ir cilvēkiem piemītoša kompleksa prasme, kurā apvienoti fiziski un garīgi elementi. Saziņas traucējumus var aprakstīt kā dzirdes, redzes un runas defektus, kas ietekmē spēju uztvert, saprast, radīt un paust verbālu, neverbālu un grafisku informāciju;

| 9. | UZSVER, ka saziņas traucējumi ir svarīgs ilgstošas invaliditātes cēlonis, kas rada lielu ietekmi bērnībā. Eiropas Savienībā dzirdes, redzes un valodas defekti var būt katram piektajam bērnam, tie var izpausties jau ļoti agrīnā vecumā un nelabvēlīgi ietekmēt pašu skarto personu attīstību. Tāpēc nediagnosticēti un neārstēti kognitīvās attīstības kavējumi un traucējumi lieki apdraud bērnu sekmes izglītībā un sabiedriskos un ekonomiskos panākumus turpmākajā dzīvē; |
| --- | --- |

9.

UZSVER, ka saziņas traucējumi ir svarīgs ilgstošas invaliditātes cēlonis, kas rada lielu ietekmi bērnībā. Eiropas Savienībā dzirdes, redzes un valodas defekti var būt katram piektajam bērnam, tie var izpausties jau ļoti agrīnā vecumā un nelabvēlīgi ietekmēt pašu skarto personu attīstību. Tāpēc nediagnosticēti un neārstēti kognitīvās attīstības kavējumi un traucējumi lieki apdraud bērnu sekmes izglītībā un sabiedriskos un ekonomiskos panākumus turpmākajā dzīvē;

| 10. | ATZĪMĒ, ka saziņas traucējumus bērniem vajadzētu konstatēt, izmantojot vispārējas pārbaudes pēc iespējas agrāk. Skolas gaitu sākums ir pēdējais brīdis problēmas konstatēšanai, lai novērstu vai samazinātu tās negatīvo ietekmi uz bērnu valodas un kognitīvo attīstību. To apliecina fakts, ka dzirdes, redzes un runas traucējumi ir vērā ņemami iemesli problēmām mācībās un grūtībām valodas prasmju apguvē, kas bērniem ir būtiskas, lai viņi varētu efektīvi sazināties; |
| --- | --- |

10.

ATZĪMĒ, ka saziņas traucējumus bērniem vajadzētu konstatēt, izmantojot vispārējas pārbaudes pēc iespējas agrāk. Skolas gaitu sākums ir pēdējais brīdis problēmas konstatēšanai, lai novērstu vai samazinātu tās negatīvo ietekmi uz bērnu valodas un kognitīvo attīstību. To apliecina fakts, ka dzirdes, redzes un runas traucējumi ir vērā ņemami iemesli problēmām mācībās un grūtībām valodas prasmju apguvē, kas bērniem ir būtiskas, lai viņi varētu efektīvi sazināties;

| 11. | ATGĀDINA, ka plaši pierādījumi liecina – profilakse, agrīna konstatēšana, uzraudzība un piemēroti pasākumi saziņas traucējumu risināšanai varētu ļoti efektīvi palīdzēt novērst vai līdz minimumam samazināt šādu problēmu sekas. PVO dati liecina, ka ar profilakses, agrīnas diagnostikas un administratīvu pasākumu palīdzību var izvairīties no puses visu nedzirdības un dzirdes traucējumu gadījumu. Ļoti svarīga ir problēmas apzināšanās, integrēta un saskaņota starpdisciplināra pieeja, kas jāpapildina ar vecāku aktīvu iesaistīšanos visā bērna attīstības procesā gan veselības aprūpes, gan izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

11.

ATGĀDINA, ka plaši pierādījumi liecina – profilakse, agrīna konstatēšana, uzraudzība un piemēroti pasākumi saziņas traucējumu risināšanai varētu ļoti efektīvi palīdzēt novērst vai līdz minimumam samazināt šādu problēmu sekas. PVO dati liecina, ka ar profilakses, agrīnas diagnostikas un administratīvu pasākumu palīdzību var izvairīties no puses visu nedzirdības un dzirdes traucējumu gadījumu. Ļoti svarīga ir problēmas apzināšanās, integrēta un saskaņota starpdisciplināra pieeja, kas jāpapildina ar vecāku aktīvu iesaistīšanos visā bērna attīstības procesā gan veselības aprūpes, gan izglītības sistēmā;

| 12. | ATZĪMĒ, ka pakļaušana pārmērīgam troksnim izraisa arvien plašāku dzirdes zaudējumu bērniem. Tam par cēloni ir arī audiovizuālu iekārtu nepareiza lietošana, kā apstiprinājusi ES Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (5); |
| --- | --- |

12.

ATZĪMĒ, ka pakļaušana pārmērīgam troksnim izraisa arvien plašāku dzirdes zaudējumu bērniem. Tam par cēloni ir arī audiovizuālu iekārtu nepareiza lietošana, kā apstiprinājusi ES Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja (5);

| 13. | UZSVER, ka šobrīd īstenotās darbības ar mērķi novērst, konstatēt, diagnosticēt, ārstēt un novērot saziņas traucējumus bērniem būtu pastāvīgi jāpielāgo metodēm, kas varētu būt izmaksu ziņā efektīvākas; |
| --- | --- |

13.

UZSVER, ka šobrīd īstenotās darbības ar mērķi novērst, konstatēt, diagnosticēt, ārstēt un novērot saziņas traucējumus bērniem būtu pastāvīgi jāpielāgo metodēm, kas varētu būt izmaksu ziņā efektīvākas;

| 14. | UZSKATA, ka valstu, reģionu un/vai vietējās veselības aizsardzības programmās un pasākumos pēc iespējas agrāk būtu jāiekļauj vispārēja dzirdes, redzes un runas spēju pārbaude, izmantojot uz zinātniskiem pierādījumiem balstītas metodes, lai sniegtu ieguldījumu vienlīdzīgu izglītības, sociālo un ekonomisko iespēju nodrošināšanā visiem bērniem; |
| --- | --- |

14.

UZSKATA, ka valstu, reģionu un/vai vietējās veselības aizsardzības programmās un pasākumos pēc iespējas agrāk būtu jāiekļauj vispārēja dzirdes, redzes un runas spēju pārbaude, izmantojot uz zinātniskiem pierādījumiem balstītas metodes, lai sniegtu ieguldījumu vienlīdzīgu izglītības, sociālo un ekonomisko iespēju nodrošināšanā visiem bērniem;

| 15. | UZSKATA, ka e-veselība ir svarīgs instruments veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanā. E-veselība var palielināt vispārēju pārbaužu, diagnosticēšanas un ārstēšanas efektivitāti un pieejamību saziņas traucējumu jomā. Visos saziņas traucējumu konstatēšanas un novērošanas posmos var izmantot inovatīvus diagnostikas risinājumus un datu pārvaldības sistēmas. E-veselības pakalpojumu ieviešana var atvieglot datu analīzi un apmaiņu starp dalībvalstīm zinātniskiem, epidemioloģiskiem un organizatoriskiem nolūkiem. Profilaksē, izglītībā un apmācībā kā efektīvu instrumentu var izmantot telemedicīnu; |
| --- | --- |

15.

UZSKATA, ka e-veselība ir svarīgs instruments veselības aprūpes kvalitātes uzlabošanā. E-veselība var palielināt vispārēju pārbaužu, diagnosticēšanas un ārstēšanas efektivitāti un pieejamību saziņas traucējumu jomā. Visos saziņas traucējumu konstatēšanas un novērošanas posmos var izmantot inovatīvus diagnostikas risinājumus un datu pārvaldības sistēmas. E-veselības pakalpojumu ieviešana var atvieglot datu analīzi un apmaiņu starp dalībvalstīm zinātniskiem, epidemioloģiskiem un organizatoriskiem nolūkiem. Profilaksē, izglītībā un apmācībā kā efektīvu instrumentu var izmantot telemedicīnu;

| 16. | UZSKATA, ka integrēta un saskaņota darbība dalībvalstīm var palīdzēt novērst nepilnības, kas pastāv bērnu saziņas traucējumu jomā; |
| --- | --- |

16.

UZSKATA, ka integrēta un saskaņota darbība dalībvalstīm var palīdzēt novērst nepilnības, kas pastāv bērnu saziņas traucējumu jomā;

| 17. | AICINA dalībvalstis:






  — | valsts, reģiona un/vai vietējā veselības aizsardzības politikā un programmās arī turpmāk par prioritāti uzskatīt bērnu dzirdes, redzes un runas traucējumu agrīnu konstatēšanu, izmantojot vispārējas pārbaudes un uzraudzību un apsverot starpdisciplīnu pieeju, |
| --- | --- | --- |

17.

AICINA dalībvalstis:

—

valsts, reģiona un/vai vietējā veselības aizsardzības politikā un programmās arī turpmāk par prioritāti uzskatīt bērnu dzirdes, redzes un runas traucējumu agrīnu konstatēšanu, izmantojot vispārējas pārbaudes un uzraudzību un apsverot starpdisciplīnu pieeju,

| — | apsvērt iespēju veicināt to, lai tiktu novērsts trokšņa izraisīts dzirdes zaudējums bērniem, |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju veicināt to, lai tiktu novērsts trokšņa izraisīts dzirdes zaudējums bērniem,

| — | stiprināt centienus uzlabot sabiedrības informētību par bērnu saziņas traucējumiem, |
| --- | --- |

—

stiprināt centienus uzlabot sabiedrības informētību par bērnu saziņas traucējumiem,

| — | stiprināt sadarbību saziņas traucējumu jomā, apmainoties ar informāciju, zināšanām, pieredzi un paraugpraksi, tostarp izmantojot e-veselības instrumentus un inovatīvas tehnoloģijas, lai sasniegtu izmaksu ziņā visefektīvākos risinājumus, nodrošinātu bērniem vienlīdzīgas iespējas un apmierinātu pacientu individuālās vajadzības; |
| --- | --- |

—

stiprināt sadarbību saziņas traucējumu jomā, apmainoties ar informāciju, zināšanām, pieredzi un paraugpraksi, tostarp izmantojot e-veselības instrumentus un inovatīvas tehnoloģijas, lai sasniegtu izmaksu ziņā visefektīvākos risinājumus, nodrošinātu bērniem vienlīdzīgas iespējas un apmierinātu pacientu individuālās vajadzības;

| 18. | AICINA dalībvalstis un Komisiju:






  — | apsvērt iespēju saskaņā ar Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (6) attiecībā uz Eiropas references tīkliem veicamā darba procesā iekļaut prasību par to, ka ir jākoncentrē speciālās zināšanas vai resursi bērnu saziņas traucējumu jomā, |
| --- | --- | --- |

18.

AICINA dalībvalstis un Komisiju:

—

apsvērt iespēju saskaņā ar Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (6) attiecībā uz Eiropas references tīkliem veicamā darba procesā iekļaut prasību par to, ka ir jākoncentrē speciālās zināšanas vai resursi bērnu saziņas traucējumu jomā,

| — | veicināt sadarbību un dalīšanos ar pētījumu rezultātiem, zināšanām un zinātniskajiem pierādījumiem saistībā ar saziņas traucējumiem, kā arī šo jautājumu pienācīgi ņemt vērā saistībā ar šobrīd īstenojamām Eiropas Savienības e-veselības iniciatīvām, tostarp e-veselības tīklu, kas paredzēts Direktīvas 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē 14. pantā; |
| --- | --- |

—

veicināt sadarbību un dalīšanos ar pētījumu rezultātiem, zināšanām un zinātniskajiem pierādījumiem saistībā ar saziņas traucējumiem, kā arī šo jautājumu pienācīgi ņemt vērā saistībā ar šobrīd īstenojamām Eiropas Savienības e-veselības iniciatīvām, tostarp e-veselības tīklu, kas paredzēts Direktīvas 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē 14. pantā;

| 19. | AICINA Komisiju:






  — | uzsvērt to, cik svarīgi ir saziņas traucējumi kā faktors, kas nelabvēlīgi ietekmē cilvēku attīstību, un turpmākajā darbā pievērst šim jautājumam pienācīgu uzmanību, |
| --- | --- | --- |

19.

AICINA Komisiju:

—

uzsvērt to, cik svarīgi ir saziņas traucējumi kā faktors, kas nelabvēlīgi ietekmē cilvēku attīstību, un turpmākajā darbā pievērst šim jautājumam pienācīgu uzmanību,

| — | līdz 2013. gada beigām pielāgot kritērijus un nosacījumus Eiropas references tīkliem saskaņā ar Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, līdz ar citiem faktoriem ņemot vērā pieredzi, kas gūta sadarbībā starp centriem, kuri specializējušies saziņas traucējumu ārstēšanā. |
| --- | --- |

—

līdz 2013. gada beigām pielāgot kritērijus un nosacījumus Eiropas references tīkliem saskaņā ar Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, līdz ar citiem faktoriem ņemot vērā pieredzi, kas gūta sadarbībā starp centriem, kuri specializējušies saziņas traucējumu ārstēšanā.

---

(1)  14689/07 (COM(2007) 630 galīgā redakcija).

(2)  9947/10.

(3)  OV C 302, 12.12.2009., 12. lpp.

(4)  “Eiropas vienprātības paziņojums par vispārēju dzirdes, redzes un runas pārbaudi pirmsskolas un skolas vecuma bērniem”.

(5)  ES Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja: Potenciālie veselības apdraudējumi, ko rada pakļaušana troksnim no personīgajiem mūzikas atskaņotājiem un mobilajiem tālruņiem, kuriem ir mūzikas atskaņošanas funkcija. 26. plenārsēde 2008. gada 23. septembrī.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

---

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/11

---

Padomes 2011. gada 2. decembra secinājumi par bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksi, savlaicīgu diagnosticēšanu un ārstēšanu

2011/C 361/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME:

| 1. | ATGĀDINA, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai; |
| --- | --- |

1.

ATGĀDINA, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai;

| 2. | ATGĀDINA Padomes secinājumus (2010. gada 7. decembris) “Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” (1); |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINA Padomes secinājumus (2010. gada 7. decembris) “Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmās” (1);

| 3. | ATGĀDINA Padomes secinājumus (2004. gada 2. jūnijs) par bērnu astmatismu (2); |
| --- | --- |

3.

ATGĀDINA Padomes secinājumus (2004. gada 2. jūnijs) par bērnu astmatismu (2);

| 4. | ATGĀDINA Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2011. gada 19. septembrī pieņemto Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmes politisko paziņojumu par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (3); |
| --- | --- |

4.

ATGĀDINA Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2011. gada 19. septembrī pieņemto Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmes politisko paziņojumu par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (3);

| 5. | ATGĀDINA Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli; |
| --- | --- |

5.

ATGĀDINA Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli;

| 6. | ATGĀDINA Padomes Ieteikumu 2009/C 296/02 (2009. gada 30. novembris) attiecībā uz vidi bez tabakas dūmiem (4); |
| --- | --- |

6.

ATGĀDINA Padomes Ieteikumu 2009/C 296/02 (2009. gada 30. novembris) attiecībā uz vidi bez tabakas dūmiem (4);

| 7. | ATZINĪGI VĒRTĒ izveidotos tīklus un alianses, piemēram, Eiropas vispārējo alerģijas un astmas pētniecības tīklu (GA2LEN) un Pasaules aliansi cīņai pret respiratorām slimībām (GARD), kas tika izveidotas attiecīgi 2004. un 2006. gadā, lai Eiropas Savienībā pētītu saslimstību ar hroniskām respiratorām slimībām, samazinātu to radīto slogu, kā arī uzlabotu šo slimību savlaicīgu diagnosticēšanu un pienācīgu ārstēšanu; |
| --- | --- |

7.

ATZINĪGI VĒRTĒ izveidotos tīklus un alianses, piemēram, Eiropas vispārējo alerģijas un astmas pētniecības tīklu (GA2LEN) un Pasaules aliansi cīņai pret respiratorām slimībām (GARD), kas tika izveidotas attiecīgi 2004. un 2006. gadā, lai Eiropas Savienībā pētītu saslimstību ar hroniskām respiratorām slimībām, samazinātu to radīto slogu, kā arī uzlabotu šo slimību savlaicīgu diagnosticēšanu un pienācīgu ārstēšanu;

| 8. | PAUŽ GANDARĪJUMU par šādu konferenču rezultātiem:






  — | Pasaules Veselības organizācijas vadītais Eiropas Vides un veselības process, kura mērķis ir nodrošināt bērniem drošāku vidi, kā arī piektā ministru konference par vides un veselības jautājumiem, kura no 2010. gada 10. līdz 12. martam notika Parmā (Itālija), |
| --- | --- | --- |

8.

PAUŽ GANDARĪJUMU par šādu konferenču rezultātiem:

—

Pasaules Veselības organizācijas vadītais Eiropas Vides un veselības process, kura mērķis ir nodrošināt bērniem drošāku vidi, kā arī piektā ministru konference par vides un veselības jautājumiem, kura no 2010. gada 10. līdz 12. martam notika Parmā (Itālija),

| — | ekspertu konference par “bērnu astmas un alerģijas profilaksi un kontroli Eiropas Savienībā kontekstā ar sabiedrības veselību – nepieciešamība steidzami novērst nepilnības”, kura 2011. gada 21. un 22. septembrī notika Varšavā, Osā (Polija) un kurā tika uzsvērts, ka ir steigšus jāuzlabo bērnu hronisko respiratoro slimību profilakse, savlaicīga diagnosticēšana un ārstēšana, šos jautājumus risinot dažādos veselības aizsardzības politikas līmeņos – vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī. Tādēļ būtu jāattīsta dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu sadarbība, uzlabojot un attīstot valstīs esošo centru tīklu; |
| --- | --- |

—

ekspertu konference par “bērnu astmas un alerģijas profilaksi un kontroli Eiropas Savienībā kontekstā ar sabiedrības veselību – nepieciešamība steidzami novērst nepilnības”, kura 2011. gada 21. un 22. septembrī notika Varšavā, Osā (Polija) un kurā tika uzsvērts, ka ir steigšus jāuzlabo bērnu hronisko respiratoro slimību profilakse, savlaicīga diagnosticēšana un ārstēšana, šos jautājumus risinot dažādos veselības aizsardzības politikas līmeņos – vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī. Tādēļ būtu jāattīsta dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu sadarbība, uzlabojot un attīstot valstīs esošo centru tīklu;

| 9. | UZSVER, ka hroniskās respiratorās slimības bērnu vidū ir visizplatītākās neinfekcijas slimības; |
| --- | --- |

9.

UZSVER, ka hroniskās respiratorās slimības bērnu vidū ir visizplatītākās neinfekcijas slimības;

| 10. | UZSVER, ka astma un alerģiskās iesnas ir visizplatītākās bērnu hroniskās respiratorās slimības un ka astma ir visbiežākais iemesls, kādēļ bērniem tiek sniegta neatliekamā palīdzība vai viņus nākas hospitalizēt; |
| --- | --- |

10.

UZSVER, ka astma un alerģiskās iesnas ir visizplatītākās bērnu hroniskās respiratorās slimības un ka astma ir visbiežākais iemesls, kādēļ bērniem tiek sniegta neatliekamā palīdzība vai viņus nākas hospitalizēt;

| 11. | UZSVER, ka Eiropas Savienībā pēdējās desmitgadēs saslimstība ar respiratorajām slimībām bērnu vidū ir kļuvusi izplatītāka, tomēr ES mērogā šo slimību izplatība, smagums un veidi, kā arī izmaiņas pakļautībā alergēnu un kairinošu vielu iedarbībai netiek pietiekami kontrolētas; |
| --- | --- |

11.

UZSVER, ka Eiropas Savienībā pēdējās desmitgadēs saslimstība ar respiratorajām slimībām bērnu vidū ir kļuvusi izplatītāka, tomēr ES mērogā šo slimību izplatība, smagums un veidi, kā arī izmaiņas pakļautībā alergēnu un kairinošu vielu iedarbībai netiek pietiekami kontrolētas;

| 12. | UZSVER – ja bērniem netiek diagnosticētas un ārstētas hroniskās respiratorās slimības, rodas ekonomisks un sociāls slogs, kuru ir iespējams ierobežot, veicot šo slimību profilaksi, kā arī tās savlaicīgi diagnosticējot un ārstējot; |
| --- | --- |

12.

UZSVER – ja bērniem netiek diagnosticētas un ārstētas hroniskās respiratorās slimības, rodas ekonomisks un sociāls slogs, kuru ir iespējams ierobežot, veicot šo slimību profilaksi, kā arī tās savlaicīgi diagnosticējot un ārstējot;

| 13. | NORĀDA, ka gan ES, gan atsevišķu dalībvalstu mērogā bērniem netiek nodrošināta vienlīdzīga piekļuve hronisko respiratoro slimību profilaksei, savlaicīgai diagnosticēšanai un ārstēšanai; |
| --- | --- |

13.

NORĀDA, ka gan ES, gan atsevišķu dalībvalstu mērogā bērniem netiek nodrošināta vienlīdzīga piekļuve hronisko respiratoro slimību profilaksei, savlaicīgai diagnosticēšanai un ārstēšanai;

| 14. | UZSVER, ka nozīmīgākie riska faktori, kuru ietekmē var attīstīties hroniskas respiratoras slimības, ir ģenētiska nosliece, ko papildina saskare ar apkārtējā vidē esošām vielām un daļiņām, kas tiek ieelpotas, piemēram, ar tabakas dūmiem piesārņots gaiss, slikta iekštelpu gaisa kvalitāte un āra gaisa piesārņojums; |
| --- | --- |

14.

UZSVER, ka nozīmīgākie riska faktori, kuru ietekmē var attīstīties hroniskas respiratoras slimības, ir ģenētiska nosliece, ko papildina saskare ar apkārtējā vidē esošām vielām un daļiņām, kas tiek ieelpotas, piemēram, ar tabakas dūmiem piesārņots gaiss, slikta iekštelpu gaisa kvalitāte un āra gaisa piesārņojums;

| 15. | UZSVER, ka apstākļi, kādi bijuši grūtniecības laikā un agrīnā bērnībā, ietekmē pieauguša cilvēka veselību, tādēļ ir svarīgi grūtnieces un bērnus pasargāt no apkārtējās vides faktoru negatīvās ietekmes, tostarp no saskares ar tabakas dūmiem; |
| --- | --- |

15.

UZSVER, ka apstākļi, kādi bijuši grūtniecības laikā un agrīnā bērnībā, ietekmē pieauguša cilvēka veselību, tādēļ ir svarīgi grūtnieces un bērnus pasargāt no apkārtējās vides faktoru negatīvās ietekmes, tostarp no saskares ar tabakas dūmiem;

| 16. | ATZĪST, ka būtiska nozīme bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē un ārstēšanā ir pastāvīgai bērnu, vecāku un skolotāju izglītošanai par veselības jautājumiem, kā arī veselības nozares darbinieku apmācībai. Tādējādi tiek uzlabota iedzīvotāju informētība un veicināta saudzīga attieksme pret savu veselību, kā arī sekmēta veselības nozares darbinieku veiktā hronisko slimību kontrole; |
| --- | --- |

16.

ATZĪST, ka būtiska nozīme bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē un ārstēšanā ir pastāvīgai bērnu, vecāku un skolotāju izglītošanai par veselības jautājumiem, kā arī veselības nozares darbinieku apmācībai. Tādējādi tiek uzlabota iedzīvotāju informētība un veicināta saudzīga attieksme pret savu veselību, kā arī sekmēta veselības nozares darbinieku veiktā hronisko slimību kontrole;

| 17. | ATZĪST, ka liela nozīme bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē un ārstēšanā ir pašu bērnu rīcībai, bērnu līdzdalībai viņus ietekmējošo veselības aprūpes lēmumu pieņemšanā atbilstīgi viņu vecumam un briedumam, kā arī vecāku un ģimenes iesaistīšanai; |
| --- | --- |

17.

ATZĪST, ka liela nozīme bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē un ārstēšanā ir pašu bērnu rīcībai, bērnu līdzdalībai viņus ietekmējošo veselības aprūpes lēmumu pieņemšanā atbilstīgi viņu vecumam un briedumam, kā arī vecāku un ģimenes iesaistīšanai;

| 18. | ATZĪST, ka hronisko respiratoro slimību profilakse, savlaicīga diagnosticēšana un ārstēšana labvēlīgi iespaido bērna attīstību, dzīves kvalitāti, kā arī veicina aktīvu un veselīgu bērnību un palielina iespēju saglabāt labu veselību novecošanas gaitā. Tādēļ ir svarīgi izstrādāt jaunus paņēmienus, lai uzlabotu bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksi, agrīnu diagnosticēšanu un ārstēšanu, izmantojot tādas pieejas kā “bērniem labvēlīga veselības aprūpe” un “veselības aizsardzība visās politikas jomās”, jo īpaši veselības aizsardzības, izglītības, vides, pētniecības, nodarbinātības un sociālajā politikā; |
| --- | --- |

18.

ATZĪST, ka hronisko respiratoro slimību profilakse, savlaicīga diagnosticēšana un ārstēšana labvēlīgi iespaido bērna attīstību, dzīves kvalitāti, kā arī veicina aktīvu un veselīgu bērnību un palielina iespēju saglabāt labu veselību novecošanas gaitā. Tādēļ ir svarīgi izstrādāt jaunus paņēmienus, lai uzlabotu bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksi, agrīnu diagnosticēšanu un ārstēšanu, izmantojot tādas pieejas kā “bērniem labvēlīga veselības aprūpe” un “veselības aizsardzība visās politikas jomās”, jo īpaši veselības aizsardzības, izglītības, vides, pētniecības, nodarbinātības un sociālajā politikā;

| 19. | AICINA dalībvalstis:






  — | valsts un/vai reģionāla un/vai vietēja mēroga veselības aizsardzības programmās pienācīgu uzmanību veltīt bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksei, savlaicīgai diagnosticēšanai un ārstēšanai, |
| --- | --- | --- |

19.

AICINA dalībvalstis:

—

valsts un/vai reģionāla un/vai vietēja mēroga veselības aizsardzības programmās pienācīgu uzmanību veltīt bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksei, savlaicīgai diagnosticēšanai un ārstēšanai,

| — | vairot sabiedrības informētību par bērnu hroniskajām respiratorajām slimībām, kā arī uzlabot bērnu, ģimeņu un skolotāju zināšanas, kā arī minēto personu un veselības nozares darbinieku apmācību saistībā ar viņu lomu bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē, savlaicīgā diagnosticēšanā, ārstēšanā un kontrolē, |
| --- | --- |

—

vairot sabiedrības informētību par bērnu hroniskajām respiratorajām slimībām, kā arī uzlabot bērnu, ģimeņu un skolotāju zināšanas, kā arī minēto personu un veselības nozares darbinieku apmācību saistībā ar viņu lomu bērnu hronisko respiratoro slimību profilaksē, savlaicīgā diagnosticēšanā, ārstēšanā un kontrolē,

| — | turpināt īstenot grūtniecēm un vecākiem paredzētās smēķēšanas novēršanas un pārtraukšanas programmas, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut grūtnieču un bērnu atrašanos piesmēķētā vidē, jo īpaši dzīvesvietā un slēgtās telpās, un vajadzības gadījumā padarīt šīs programmas un pasākumus stingrākus, |
| --- | --- |

—

turpināt īstenot grūtniecēm un vecākiem paredzētās smēķēšanas novēršanas un pārtraukšanas programmas, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut grūtnieču un bērnu atrašanos piesmēķētā vidē, jo īpaši dzīvesvietā un slēgtās telpās, un vajadzības gadījumā padarīt šīs programmas un pasākumus stingrākus,

| — | ievērot Padomes Ieteikumu attiecībā uz vidi bez tabakas dūmiem (5), |
| --- | --- |

—

ievērot Padomes Ieteikumu attiecībā uz vidi bez tabakas dūmiem (5),

| — | visos aprūpes līmeņos, tostarp primārajā un sekundārajā profilaksē un veselības aprūpē, pastiprināt sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, īpaši pacientu un veselības nozares darbinieku organizācijām, |
| --- | --- |

—

visos aprūpes līmeņos, tostarp primārajā un sekundārajā profilaksē un veselības aprūpē, pastiprināt sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, īpaši pacientu un veselības nozares darbinieku organizācijām,

| — | apmainīties ar paraugpraksi hronisko respiratoro slimību profilakses, savlaicīgas diagnosticēšanas un ārstēšanas jautājumos, kā arī dalīties informācijā par šo slimību izplatību, sastopamību un iznākumu, |
| --- | --- |

—

apmainīties ar paraugpraksi hronisko respiratoro slimību profilakses, savlaicīgas diagnosticēšanas un ārstēšanas jautājumos, kā arī dalīties informācijā par šo slimību izplatību, sastopamību un iznākumu,

| — | saistībā ar hronisko respiratoro slimību jautājumiem uzlabot valstīs esošo centru sadarbību un nostiprināt šajā jomā izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus; |
| --- | --- |

—

saistībā ar hronisko respiratoro slimību jautājumiem uzlabot valstīs esošo centru sadarbību un nostiprināt šajā jomā izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus;

| 20. | AICINA dalībvalstis un Komisiju:






  — | veicinot paraugprakses izmantošanu starptautiskā līmenī, pastiprināt centienus samazināt ar astmu saistīto invaliditātes un nāves gadījumu skaitu, |
| --- | --- | --- |

20.

AICINA dalībvalstis un Komisiju:

—

veicinot paraugprakses izmantošanu starptautiskā līmenī, pastiprināt centienus samazināt ar astmu saistīto invaliditātes un nāves gadījumu skaitu,

| — | atbalstīt valstīs esošos centrus un izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus, lai, izvērtējot veselības nozares tehnoloģijas, noteiktu finansiāli izdevīgus veidus, kā uzlabot veselības aprūpes sistēmu standartus hronisko respiratoro slimību jomā, |
| --- | --- |

—

atbalstīt valstīs esošos centrus un izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus, lai, izvērtējot veselības nozares tehnoloģijas, noteiktu finansiāli izdevīgus veidus, kā uzlabot veselības aprūpes sistēmu standartus hronisko respiratoro slimību jomā,

| — | rūpīgāk censties veidot labāku izpratni par iemesliem, kas ir pamatā bērnu hronisko respiratoro slimību izplatības pieaugumam, |
| --- | --- |

—

rūpīgāk censties veidot labāku izpratni par iemesliem, kas ir pamatā bērnu hronisko respiratoro slimību izplatības pieaugumam,

| — | ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām uzlabot informētību un zināšanas par to, kādas ir dažādos reģionos un visā Eiropā pastāvošās atšķirības bērnu hronisko respiratoro slimību jomā, |
| --- | --- |

—

ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām uzlabot informētību un zināšanas par to, kādas ir dažādos reģionos un visā Eiropā pastāvošās atšķirības bērnu hronisko respiratoro slimību jomā,

| — | uzlabot zināšanas un attiecīgajām ieinteresētajām personām sniegto informāciju par to, kādu ietekmi uz hroniskām respiratorām slimībām un blakusslimībām rada gaisa piesārņojums un citi vides faktori, |
| --- | --- |

—

uzlabot zināšanas un attiecīgajām ieinteresētajām personām sniegto informāciju par to, kādu ietekmi uz hroniskām respiratorām slimībām un blakusslimībām rada gaisa piesārņojums un citi vides faktori,

| — | turpināt īstenot un paplašināt tādas programmas un politiku, kuru mērķis ir uzlabot iekštelpu un āra gaisa kvalitāti, |
| --- | --- |

—

turpināt īstenot un paplašināt tādas programmas un politiku, kuru mērķis ir uzlabot iekštelpu un āra gaisa kvalitāti,

| — | saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem un Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli un tajā definētajām pamatnostādnēm veicināt efektīvu tabakas kontroli valstu, ES un starptautiskā līmenī, kā arī apsvērt iespēju šo kontroli pastiprināt, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem un Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli un tajā definētajām pamatnostādnēm veicināt efektīvu tabakas kontroli valstu, ES un starptautiskā līmenī, kā arī apsvērt iespēju šo kontroli pastiprināt,

| — | uzlabot iekštelpu un āra vidi, kurā bērni dzīvo, un viņus mudināt būt fiziski aktīviem, |
| --- | --- |

—

uzlabot iekštelpu un āra vidi, kurā bērni dzīvo, un viņus mudināt būt fiziski aktīviem,

| — | apsvērt iespēju hronisko respiratoro slimību profilaksē, diagnosticēšanā un ārstēšanā izmantot e-veselības instrumentus un novatoriskas tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju hronisko respiratoro slimību profilaksē, diagnosticēšanā un ārstēšanā izmantot e-veselības instrumentus un novatoriskas tehnoloģijas,

| — | iedrošināt un atbalstīt hroniskas respiratoras slimības izraisošu ģenētisku un vides faktoru izpēti, lai veicinātu uz faktiem balstītas politikas veidošanu, un, ņemot vērā šo slimību izplatību un to radīto slogu, atbilstoši sadalīt pētniecības finansējumu, |
| --- | --- |

—

iedrošināt un atbalstīt hroniskas respiratoras slimības izraisošu ģenētisku un vides faktoru izpēti, lai veicinātu uz faktiem balstītas politikas veidošanu, un, ņemot vērā šo slimību izplatību un to radīto slogu, atbilstoši sadalīt pētniecības finansējumu,

| — | veicināt starpnozaru pieeju, aptverot sociālo, vides, pētniecības, izglītības un nodarbinātības jomas, lai pastiprinātu politikas ietekmi uz respiratoro veselību, |
| --- | --- |

—

veicināt starpnozaru pieeju, aptverot sociālo, vides, pētniecības, izglītības un nodarbinātības jomas, lai pastiprinātu politikas ietekmi uz respiratoro veselību,

| — | sadarboties ar veselības nozares darbinieku un pacientu organizācijām, lai hronisko respiratoro slimību profilakses, savlaicīgas diagnosticēšanas un ārstēšanas procesā censtos nodrošināt plašāku pacientu tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

—

sadarboties ar veselības nozares darbinieku un pacientu organizācijām, lai hronisko respiratoro slimību profilakses, savlaicīgas diagnosticēšanas un ārstēšanas procesā censtos nodrošināt plašāku pacientu tiesību ievērošanu.

| 21. | AICINA Eiropas Komisiju:






  — | arī turpmāk hroniskās respiratorās slimības iekļaut ar pētniecību un veselības aizsardzību saistītās programmās un darbībās, |
| --- | --- | --- |

21.

AICINA Eiropas Komisiju:

—

arī turpmāk hroniskās respiratorās slimības iekļaut ar pētniecību un veselības aizsardzību saistītās programmās un darbībās,

| — | atbalstīt šādas dalībvalstu darbības:






  — | iedarbīgas politikas izstrāde un īstenošana bērnu hronisko respiratoro slimību profilakses jomā, atbalstot attīstību, izvērtēšanu un dalīšanos labākajā pieredzē, |
| --- | --- | --- |

—

atbalstīt šādas dalībvalstu darbības:

—

iedarbīgas politikas izstrāde un īstenošana bērnu hronisko respiratoro slimību profilakses jomā, atbalstot attīstību, izvērtēšanu un dalīšanos labākajā pieredzē,

| — | uzlabot to iestāžu sadarbību, kuras ir atbildīgas par valsts un/vai reģionāla un/vai vietēja mēroga programmu īstenošanu, kā arī par dalīšanos pieredzē un labākajā praksē, |
| --- | --- |

—

uzlabot to iestāžu sadarbību, kuras ir atbildīgas par valsts un/vai reģionāla un/vai vietēja mēroga programmu īstenošanu, kā arī par dalīšanos pieredzē un labākajā praksē,

| — | saistībā ar hronisko respiratoro slimību jautājumiem uzlabot valstīs esošo centru sadarbību un nostiprināt šajā jomā izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus. |
| --- | --- |

—

saistībā ar hronisko respiratoro slimību jautājumiem uzlabot valstīs esošo centru sadarbību un nostiprināt šajā jomā izveidotos starptautiskos pētniecības tīklus.

---

(1)  OV C 74, 8.3.2011., 4. lpp.

(2)  9507/04 (Press 163).

(3)  Apvienoto Nāciju Organizācija A/RES/66/2 (A/66/L.1).

(4)  OV C 296, 5.12.2009., 4. lpp.

(5)  Skat. 4. atsauci.

---

Eiropas Komisija

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 9. decembris

2011/C 361/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3384 |
| JPY | Japānas jena | 103,95 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4349 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85315 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0185 |
| CHF | Šveices franks | 1,2332 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6770 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,475 |
| HUF | Ungārijas forints | 305,08 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6981 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5149 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3428 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4700 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3179 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3674 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4118 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7357 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7356 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 533,70 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,9853 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,4820 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5000 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 105,19 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2140 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,318 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,2020 |
| THB | Taizemes bāts | 41,423 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4243 |
| MXN | Meksikas peso | 18,3191 |
| INR | Indijas rūpija | 69,6970 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3384

JPY

Japānas jena

103,95

DKK

Dānijas krona

7,4349

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85315

SEK

Zviedrijas krona

9,0185

CHF

Šveices franks

1,2332

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6770

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,475

HUF

Ungārijas forints

305,08

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6981

PLN

Polijas zlots

4,5149

RON

Rumānijas leja

4,3428

TRY

Turcijas lira

2,4700

AUD

Austrālijas dolārs

1,3179

CAD

Kanādas dolārs

1,3674

HKD

Hongkongas dolārs

10,4118

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7357

SGD

Singapūras dolārs

1,7356

KRW

Dienvidkorejas vona

1 533,70

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,9853

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,4820

HRK

Horvātijas kuna

7,5000

IDR

Indonēzijas rūpija

12 105,19

MYR

Malaizijas ringits

4,2140

PHP

Filipīnu peso

58,318

RUB

Krievijas rublis

42,2020

THB

Taizemes bāts

41,423

BRL

Brazīlijas reāls

2,4243

MXN

Meksikas peso

18,3191

INR

Indijas rūpija

69,6970

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/15

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 361/07

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 21.11.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 21.11.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums vai krājumu grupa | SRX/07D. |
| Suga | Raju dzimtas zivis (Rajidae) |
| Zona | ES ūdeņi VIId zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | — |

Aizlieguma datums un laiks

21.11.2011.

Ilgums

21.11.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums vai krājumu grupa

SRX/07D.

Suga

Raju dzimtas zivis (Rajidae)

Zona

ES ūdeņi VIId zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

—

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/16

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 361/08

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 21.11.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 21.11.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums vai krājumu grupa | OTH/04-N. |
| Suga | Citas sugas |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi IV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | — |

Aizlieguma datums un laiks

21.11.2011.

Ilgums

21.11.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums vai krājumu grupa

OTH/04-N.

Suga

Citas sugas

Zona

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

—

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/17

---

VALSTS ATBALSTS – VĀCIJA

Valsts atbalsts SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Atbalsts Volkswagen Sachsen GmbH

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 361/09

Ar 2011. gada 13. jūlija vēstuli, kas autentiskajā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Vācijai par savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu.

Mēneša laikā no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savas piezīmes par atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70 3/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70 3/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes paziņos Vācijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

PASĀKUMA UN IEGULDĪJUMU PROJEKTA APRAKSTS

Vācijas iestādes 2010. gada 27. decembrī paziņoja par savu nodomu piešķirt reģionālo atbalstu saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (turpmāk “RAP”) (1) uzņēmumiem Volkswagen Sachsen GmbH un Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH ieguldījumu veikšanai Cvikavā, kas atrodas Kemnicas reģionā Saksijā, Vācijā. Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu tas ir atbalstāms reģions ar standarta reģionālā atbalsta maksimālo robežu attiecībā uz lieliem uzņēmumiem – 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta.

Projekta mērķis ir būtiski mainīt mazās un vidējās klases vieglo automobiļu modeļu (A0, A un B segmentos saskaņā ar POLK klasifikāciju) ražošanas procesu esošajā Volkswagen Sachsen GmbH rūpnīcā Cvikavā. Jaunā, uz moduļiem balstītā ražošanas tehnoloģija aizstās pašreizējo, uz platformām balstīto ražošanas procesu un ļaus atbalsta saņēmējam ražot dažādu segmentu modeļus vienā un tajā pašā ražošanas līnijā. Rezultātā palielināsies elastīgums, kas ļaus atbalsta saņēmējam elastīgāk reaģēt uz tirgus pieprasījumu.

Ieguldījums tika uzsākts 2009. gadā, un paredzams, ka to pabeigs 2014. gada maijā.

Projekta attiecināmās izmaksas neto pašreizējā vērtībā sasniedz EUR 697 686 281. Ierosinātā atbalsta summa EUR 83 470 000 neto pašreizējā vērtībā atbilst 11,96 % lielai atbalsta intensitātei, tādējādi ievērojot piemērojamo atbalsta maksimālo intensitāti 11,96 % apmērā.

Atbalsts ietver ieguldījumu piemaksu un tiešo dotāciju, pamatojoties uz reģionālajam atbalstam paredzētajām atbrīvojuma shēmām X 167/08, XR 6/07 un XR 31/07.

ATBALSTA PASĀKUMA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

A.   Viens vienots ieguldījumu projekts

RAP mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalsts mākslīgi nesadala lielu ieguldījumu projektu apakšprojektos, lai izvairītos no to noteikumu piemērošanas, kuri attiecas uz ieguldījumu atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem. Saskaņā ar RAP 60. punktu šādi apakšprojekti ir viens vienots ieguldījumu projekts, ja tos īsteno trīs gadu laikā un tie attiecas uz pamatkapitālu, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu.

Komisijai ir šaubas par to, vai atbalstīti ieguldījumi, kurus vienlaicīgi veic vienā un tajā pašā mašīnu ražotnē, lai ražotu spiestas sastāvdaļas, kas izmantojamas arī šeit minētajos vieglo automobiļu modeļos, nav viens vienots ieguldījumu projekts saistībā ar konkrēto ieguldījumu projektu.

B.   Konkrētais produktu tirgus un ģeogrāfiskais tirgus (RAP 68. punkta i) apakšpunkts)

Saskaņā ar RAP dalībvalstīm jāpierāda, ka lielam ieguldījumu projektam piešķirtā atbalsta saņēmēja tirgus daļa konkrētajā produktu tirgū un ģeogrāfiskajā tirgū nepārsniedz 25 % pirms un pēc ieguldījuma veikšanas.

Atbalsta saņēmēja tirgus daļa atsevišķajos vieglo automobiļu A un B segmentos (saskaņā ar POLK klasifikāciju) Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) pārsniedz 25 % robežvērtību gan gadā pirms ieguldījuma veikšanas, gan gadā pēc ieguldījuma veikšanas. Tomēr Vācija apgalvo, ka konkrētajam produktu tirgum jābūt apvienotajam segmentam, kas aptver vieglo automobiļu segmentus no A0 līdz B un kurā atbalsta saņēmēja tirgus daļa ir zem šīs robežvērtības abos attiecīgajos gados.

Vācija arī apgalvo, ka konkrētajam vieglo automobiļu ģeogrāfiskajam tirgum jābūt nevis EEZ mēroga tirgum (kas ir ģeogrāfiskais nodalījums, ko saskaņā ar RAP parasti izmanto ģeogrāfisko tirgu noteikšanai), bet tas jānosaka vai nu kā pasaules mēroga tirgus vai vismaz kā tirgus, kas papildus Eiropas Ekonomikas zonai aptver Ziemeļameriku (attiecībā uz B segmentu), un tirgus, kas aptver Eiropas Ekonomikas zonu un Eiropas valstis ārpus EEZ (attiecībā uz A segmentu).

Komisija šaubās, vai var pieņemt Vācijas ierosināto konkrētā produktu tirgus un konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīciju. Komisija, balstoties uz Vācijas izteiktajiem argumentiem, nav pārliecināta, ka konkrēto produktu tirgu var noteikt kā apvienotu segmentu, kas aptver dažādus vieglo automobiļu segmentus. Komisija nav arī pārliecināta, ka vieglie automobiļi un vieglie kravas transportlīdzekļi ir viena un tā paša produktu tirgus daļa.

Visbeidzot, Komisija nav pārliecināta, ka konkrētais vieglo automobiļu ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ tirgus.

C.   Jaudas palielinājums (RAP 68. punkta j) apakšpunkts)

Lielu ieguldījumu projektu gadījumā dalībvalstīm arī jāpierāda, ka ieguldījuma radītā jauda nepārsniedz 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot datus par acīmredzamo patēriņu Eiropas Ekonomikas zonā gadā pirms ieguldījuma veikšanas, ja apskatāmā tirgus darbība nav pietiekama, t. i., ja tā apjoms samazinās absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Tirgus darbība nav pietiekama tad, ja tā vidējais gada izaugsmes rādītājs piecos gados pirms ieguldījuma uzsākšanas bija mazāks par vidējo Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada izaugsmes rādītāju.

Tā kā vieglo automobiļu tirgus darbība katrā no šeit apskatāmajiem segmentiem nebija pietiekama piecos gados pirms ieguldījuma veikšanas un projekta radītā tehniskā bruto jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, Komisija nav pārliecināta, ka ir ievērota jaudas palielinājuma pārbaude atbilstoši 68. punkta j) apakšpunktam.

NĀKAMAIS SOLIS

Ja formālās izmeklēšanas procedūras gaitā iesniegtā informācija neļauj apstiprināt, ka ir ievērotas RAP 68. punktā noteiktās robežvērtības, Komisijai ir arī jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams un samērīgs ieguldījuma stimulēšanai un vai atbalsta radītie ieguvumi būtu lielāki par tā radītajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šis padziļinātais novērtējums jāveic, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (2).

Ņemot vērā šo padziļināto novērtējumu, ieinteresētās personas tiek aicinātas jo īpaši sniegt visu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu atbalsta ekonomisko stimulu, t. i., vai 1) atbalsts stimulē pieņemt pozitīvu lēmumu par ieguldījumu, jo ieguldījumu, kas citādi nebūtu ienesīgs uzņēmumam jebkurā citā vietā, var veikt atbalstāmajā reģionā, vai 2) atbalsts stimulē izvietot plānoto ieguldījumu attiecīgajā reģionā un nevis citur, jo tas kompensē neto trūkumus un izmaksas, kas ir saistītas ar izvietošanu atbalstāmajā reģionā.

VĒSTULES TEKSTS

“Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben der deutschen Behörden zu der vorgenannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an. |
| --- | --- |

1.

Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an.

| 2. | Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden. |
| --- | --- |

2.

Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden.

2.   BESCHREIBUNG DES VORHABENS UND DER BEIHILFEMASSNAHME

| 3. | Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4). |
| --- | --- |

3.

Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4).

2.1   Beihilfeempfänger

| 4. | Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat. |
| --- | --- |

4.

Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat.

| 5. | Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her. |
| --- | --- |

5.

Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her.

| 6. | Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen. |
| --- | --- |

6.

Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen.

| 7. | Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

7.

Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter.

2.2   Investitionsvorhaben

| 8. | Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden. |
| --- | --- |

8.

Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden.

| 9. | Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen. |
| --- | --- |

9.

Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen.

| 10. | Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort. |
| --- | --- |

10.

Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort.

| 11. | Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen. |
| --- | --- |

11.

Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen.

| 12. | Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva. |
| --- | --- |

12.

Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva.

| 13. | Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert. |
| --- | --- |

13.

Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert.

| 14. | Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B). |
| --- | --- |

14.

Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B).

| 15. | Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.) |
| --- | --- |

15.

Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.)

| 16. | Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

  Tabelle I


  Kapazitätserhöhungen









  Kapazität vor der Investition | Kapazität 2015 | Erhöhung |
| --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...]/Tag — [...]/Jahr (8)

  ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...]/Tag — [...]/Jahr
  ([...]/Tag — [...]/Jahr) |
| A | [...] ([...]/Jahr) | [...] — [...]/Jahr | [...] — [...]/Jahr |
| B | [...] ([...]/Jahr) | [...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr) |

16.

Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

Tabelle I

Kapazitätserhöhungen

Kapazität vor der Investition

Kapazität 2015

Erhöhung

A0

[...]

[...]/Tag — [...]/Jahr (8)

([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...]/Tag — [...]/Jahr

([...]/Tag — [...]/Jahr)

A

[...] ([...]/Jahr)

[...] — [...]/Jahr

[...] — [...]/Jahr

B

[...] ([...]/Jahr)

[...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

| 17. | Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein. |
| --- | --- |

17.

Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein.

| 18. | Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen. |
| --- | --- |

18.

Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen.

2.3   Kosten des Investitionsvorhabens

| 19. | Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

  Tabelle II


  Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Außen-anlagen | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Maschinen/Anlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Immaterielle Aktiva | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 734,96 |

19.

Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

Tabelle II

Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Total

Gebäude

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Außen-anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maschinen/Anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle Aktiva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

734,96

| 20. | Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden. |
| --- | --- |

20.

Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden.

| 21. | Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält. |
| --- | --- |

21.

Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält.

2.4   Finanzierung des Investitionsvorhabens

| 22. | Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist. |
| --- | --- |

22.

Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist.

2.5   Obergrenze für Regionalbeihilfen

| 23. | Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10). |
| --- | --- |

23.

Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10).

2.6   Rechtsgrundlage

| 24. | Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind






  a) | für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und |
| --- | --- | --- |

24.

Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind

a)

für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und

| b) | für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12). |
| --- | --- |

b)

für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12).

2.7   Beihilfebetrag

| 25. | Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt. |
| --- | --- |

25.

Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt.

| 26. | Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten. |
| --- | --- |

26.

Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten.

| 27. | Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird. |
| --- | --- |

27.

Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird.

2.8   Beitrag zur regionalen Entwicklung

| 28. | Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B. |
| --- | --- |

28.

Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B.

2.9   Allgemeine Bestimmungen

| 29. | Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,






  — | innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen, |
| --- | --- | --- |

29.

Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,

—

innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen,

| — | nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie |
| --- | --- |

—

nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG UND VEREINBARKEIT MIT DEM BINNENMARKT

3.1   Vorliegen einer Beihilfe

| 30. | Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV. |
| --- | --- |

30.

Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV.

| 31. | Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv. |
| --- | --- |

31.

Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv.

| 32. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern. |
| --- | --- |

32.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern.

| 33. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

33.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| 34. | Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht. |
| --- | --- |

34.

Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht.

| 35. | Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

35.

Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Rechtmäßigkeit der Beihilfe

| 36. | Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen. |
| --- | --- |

36.

Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen.

3.3   Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| 37. | Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben). |
| --- | --- |

37.

Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben).

3.3.1   Einhaltung der allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien

| 38. | Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht. |
| --- | --- |

38.

Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht.

| 39. | Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen. |
| --- | --- |

39.

Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen.

| 40. | So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht. |
| --- | --- |

40.

So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht.

| 41. | Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden. |
| --- | --- |

41.

Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden.

| 42. | Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %. |
| --- | --- |

42.

Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %.

| 43. | Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung. |
| --- | --- |

43.

Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung.

| 44. | Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind. |
| --- | --- |

44.

Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind.

3.3.2   Vereinbarkeit mit den Bestimmungen über Beihilfen für große Investitionsvorhaben

3.3.2.1   Einzelinvestition (Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 45. | Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander. |
| --- | --- |

45.

Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander.

| 46. | Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind. |
| --- | --- |

46.

Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind.

| 47. | Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden. |
| --- | --- |

47.

Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden.

| 48. | Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen. |
| --- | --- |

48.

Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen.

3.3.2.2   Beihilfeintensität (Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 49. | Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR). |
| --- | --- |

49.

Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR).

| 50. | Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)). |
| --- | --- |

50.

Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)).

3.3.2.3   Anwendung der Filter für die eingehende Prüfung nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien

| 51. | Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen. |
| --- | --- |

51.

Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen.

Betroffenes Produkt

| 52. | Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden. |
| --- | --- |

52.

Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden.

Sachlich relevanter Markt

| 53. | Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

53.

Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| 54. | Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte. |
| --- | --- |

54.

Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte.

| 55. | Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet. |
| --- | --- |

55.

Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet.

| 56. | Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an. |
| --- | --- |

56.

Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an.

| 57. | Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet. |
| --- | --- |

57.

Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet.

| 58. | Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme. |
| --- | --- |

58.

Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme.

Sachlich relevanter Markt als zusammengefasstes Segment aus den Segmenten A0 bis B

| 59. | Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen. |
| --- | --- |

59.

Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen.

| 60. | Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht. |
| --- | --- |

60.

Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht.

| 61. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen. |
| --- | --- |

61.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen.

| 62. | Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen. |
| --- | --- |

62.

Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen.

| 63. | In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18). |
| --- | --- |

63.

In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18).

| 64. | Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen). |
| --- | --- |

64.

Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen).

| 65. | Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden. |
| --- | --- |

65.

Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden.

Räumlich relevanter Markt

| 66. | Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen. |
| --- | --- |

66.

Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen.

| 67. | Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen. |
| --- | --- |

67.

Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen.

| 68. | Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt. |
| --- | --- |

68.

Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt.

| 69. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu. |
| --- | --- |

69.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu.

| 70. | Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist. |
| --- | --- |

70.

Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist.

| 71. | Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %. |
| --- | --- |

71.

Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %.

| 72. | Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend. |
| --- | --- |

72.

Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend.

| 73. | Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt. |
| --- | --- |

73.

Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt.

| 74. | Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent. |
| --- | --- |

74.

Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent.

| 75. | Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann. |
| --- | --- |

75.

Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann.

| 76. | Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht. |
| --- | --- |

76.

Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht.

| 77. | Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt. |
| --- | --- |

77.

Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt.

Marktanteile

| 78. | Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt. |
| --- | --- |

78.

Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt.

| 79. | Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015. |
| --- | --- |

79.

Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015.

| 80. | Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

  Tabelle III


  Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten














  1. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Segment A0 |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A |
| EWR | [< 25] % | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR/Nicht-EWR Europa | [< 25] % | [> 25]% | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment B |
| EWR | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR- Nordamerika | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A0 bis B |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010 |

80.

Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

Tabelle III

Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten

1.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Segment A0

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A

EWR

[< 25] %

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR/Nicht-EWR Europa

[< 25] %

[> 25]%

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment B

EWR

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR- Nordamerika

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A0 bis B

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010

| 81. | Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.
  Produktionskapazität |
| --- | --- |

81.

Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.

Produktionskapazität

| 82. | Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen. |
| --- | --- |

82.

Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen.

| 83. | Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei. |
| --- | --- |

83.

Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei.

| 84. | Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

  Tabelle IV


  Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5]%) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [< 5] % ([< 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [< 5] % ([< 5] %) |

84.

Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

Tabelle IV

Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5]%)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[< 5] % ([< 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[< 5] % ([< 5] %)

| 85. | Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet. |
| --- | --- |

85.

Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet.

| 86. | Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

  Tabelle V


  Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5] %) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [> 5]% ([> 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [> 5]% ([> 5] %) |

86.

Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

Tabelle V

Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5] %)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[> 5]% ([> 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[> 5]% ([> 5] %)

| 87. | Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist. |
| --- | --- |

87.

Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist.

| 88. | Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:








  EWR | 2008 | 2003 | CAGR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | 4 588 499 | 4 912 580 | –1,36 % |
| A | 6 026 726 | 5 841 504 | 0,63 % |
| B | 2 841 047 | 3 459 067 | –3,86 % |
| A0 bis B | 13 456 272 | 14 213 151 | –1,09 % |
| Quelle: POLK 05/2011 |

88.

Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:

EWR

2008

2003

CAGR

A0

4 588 499

4 912 580

–1,36 %

A

6 026 726

5 841 504

0,63 %

B

2 841 047

3 459 067

–3,86 %

A0 bis B

13 456 272

14 213 151

–1,09 %

Quelle: POLK 05/2011

| 89. | Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %). |
| --- | --- |

89.

Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %).

| 90. | Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird. |
| --- | --- |

90.

Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird.

4.   WETTBEWERBSRECHTLICHE BEDENKEN UND GRÜNDE FÜR DIE ERÖFFNUNG DES VERFAHRENS

| 91. | Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält. |
| --- | --- |

91.

Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält.

| 92. | Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:






  a) | Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann. |
| --- | --- | --- |

92.

Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:

a)

Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann.

| b) | Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist. |
| --- | --- |

b)

Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist.

| 93. | Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19). |
| --- | --- |

93.

Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19).

| 94. | Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat. |
| --- | --- |

94.

Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat.

| 95. | Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet. |
| --- | --- |

95.

Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet.

| 96. | Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen. |
| --- | --- |

96.

Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen.

| 97. | Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20). |
| --- | --- |

97.

Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20).

| 98. | Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen. |
| --- | --- |

98.

Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen.

| 99. | Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt. |
| --- | --- |

99.

Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt.

5.   BESCHLUSS

| 100. | Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

100.

Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 101. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

101.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| 102. | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

102.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

1

(2)  Komisijas paziņojums attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp).

2

(3)  Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13).

3

(4)  Siehe Entscheidung der Kommission vom 8. November 2006 in der Beihilfesache N 459/06 — Nationale Fördergebietskarte für Deutschland 2007-2013 (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

4

(5)  Die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH ist Eigentümerin von Immobilien, die im Rahmen von Leasing-Verträgen von der Volkswagen Sachsen GmbH genutzt werden. Begünstigte der Investition in unbewegliches Vermögen (Grundstücke, Immobilien) ist die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH.

5

(6)  Geschäftsgeheimnis.

6

(7)  POLK gehört, wie Global Insight, zu den wichtigsten Informationsdiensten für Analysen des Fahrzeugmarktes.

7

(8)  Bei 230 Arbeitstagen/Jahr liegt die Jahreskapazität bei [...] x 230.

8

(9)  In diesem Beschluss beruht die Berechnung der Gegenwartswerte auf einem Basissatz von 1,45 % (anwendbar am Datum der Anmeldung), dem 100 Basispunkte hinzuzurechnen sind (Mitteilung der Kommission über die Änderung der Methode zur Festsetzung der Referenz- und Abzinsungssätze, ABl. C 14 vom 19.1.2008, S. 6).

9

(10)  Vgl. Fußnote 4.

10

(11)  Kurzbeschreibungen des Investitionszulagengesetzes 2007 und des Investitionszulagengesetzes 2010 wurden unter Aktenzeichen XR 6/07 (ABl. C 41 vom 24.2.2007, S. 9) bzw. X 167/08 (ABl. C 280 vom 20.11.2009, S. 5) bei der Kommission registriert.

11

(12)  Die Kurzbeschreibung des 36. Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ wurde unter Aktenzeichen XR 31/07 (ABl. C 102 vom 5.5.2007, S. 11) bei der Kommission registriert.

12

(13)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

13

(14)  Das Werk Zwickau konkurriert mit anderen VW-Werken um eine weitere Investition in Höhe von [...] Mio. EUR für das [...], die gesondert angemeldet werden wird, sofern der Schwellenwert, ab dem eine Anmeldung erforderlich ist, erreicht wird.

14

(15)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 und 34.30.12.00.

15

(16)  Entscheidung vom 29.4.2009 in der Beihilfesache N 635/08 — Italien — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Sizilien (ABl. C 219 vom 12.9.2009, S. 3); dort heißt es in Erwägungsgrund 76, dass zusätzlich zu zusammengefassten Segmenten auch das einzelne Segment, dem das in Rede stehende Modell zugeordnet wird, als möglicher sachlich relevanter Markt berücksichtigt werden sollte. Siehe auch C 31/09 (ex N 113/09) — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft; dort wird in Erwäghungsgrund 84 ebenfalls darauf hingewiesen, dass jedes der Segmente von A00 bis E einen plausiblen sachlich relevanten Markt bildet; in diesem Beschluss werden die Marktanteile für jedes einzelne Segment untersucht. Siehe auch die Entscheidung der Kommission vom 17.6.2009 in der Beihilfesache N 473/08 Ford España (ABl. C 19 vom 26.1.2010, S. 5) und in der Beihilfesache N 767/07 Ford Craoiva (ABl. C 238 vom 17.9.2008, S. 4).

16

(17)  SA.27913 — Staatliche Beihilfe C 31/09 — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft.; Entscheidung vom 28.10.2009 (K(2009) 8131) in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 64 vom 16.3.2010, S. 15); Beschluss zur Ausweitung des Verfahrens vom 6. Juli 2010 (K(2010) 4474 in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 243 vom 10.9.2010, S. 4).

17

(18)  SA30340 — C/11 (ex. N 38/10) — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Powertrain Technologies Poland, Beschluss vom 9.2.2011 (ABl. C 151 vom 21.5.2011, S. 5).

18

(19)  Siehe Erwägungsgrund (58).

19

(20)  Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (ABl. C 223 vom 16.9.2009, S. 3).

20

---

| 10.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 361/10

| 1. | Komisija 2011. gada 5. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Power Kerstel Limited (“Kerstel”, Anglija/Velsa), Itochu Corporation (“Itochu”, Japāna) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, Tessenderlo Chemie N.V. (“TC”, Beļgija) un Siemens Project Ventures Gmbh (“SPV”, Vācija), Siemens AG (“Siemens”, Vācija) meitasuzņēmums, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu T-Power N.V. (“T-Power”, Beļģija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 5. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Power Kerstel Limited (“Kerstel”, Anglija/Velsa), Itochu Corporation (“Itochu”, Japāna) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, Tessenderlo Chemie N.V. (“TC”, Beļgija) un Siemens Project Ventures Gmbh (“SPV”, Vācija), Siemens AG (“Siemens”, Vācija) meitasuzņēmums, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu T-Power N.V. (“T-Power”, Beļģija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Itochu/Kerstel: kontrolakciju sabiedrība vairākiem uzņēmumiem dažādās nozarēs, tostarp enerģētikas projektu jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Itochu/Kerstel: kontrolakciju sabiedrība vairākiem uzņēmumiem dažādās nozarēs, tostarp enerģētikas projektu jomā,

| — | TC: īpašu ķīmisko produktu ražošana, |
| --- | --- |

—

TC: īpašu ķīmisko produktu ražošana,

| — | Siemens/SPV: ieguldījumi nozīmīgos infrastruktūras projektos, tostarp iekārtu ražošanā elektroenerģijas nozarei, kā arī šādu projektu izstrāde, |
| --- | --- |

—

Siemens/SPV: ieguldījumi nozīmīgos infrastruktūras projektos, tostarp iekārtu ražošanā elektroenerģijas nozarei, kā arī šādu projektu izstrāde,

| — | T-Power: elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Beļģijā. |
| --- | --- |

—

T-Power: elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Beļģijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---