# Euroopa Liidu C 368/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.368.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 368 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide16. detsember 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.368.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 368

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide16. detsember 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2011/C 368/01 | Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 1 |
| 2011/C 368/02 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 8 |
| 2011/C 368/03 | Aruanne innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 17 |
| 2011/C 368/04 | Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 24 |
| 2011/C 368/05 | Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 32 |
| 2011/C 368/06 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 40 |
| 2011/C 368/07 | Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 48 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2011/C 368/01

Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

1

2011/C 368/02

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

8

2011/C 368/03

Aruanne innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

17

2011/C 368/04

Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

24

2011/C 368/05

Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

32

2011/C 368/06

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

40

2011/C 368/07

Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

48

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/1

---

ARUANNE

ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/01

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte ARTEMIS loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte ARTEMIS loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, liikmesriigid Austria, Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Küpros, Tšehhi Vabariik, Läti ja Norra. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, liikmesriigid Austria, Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Küpros, Tšehhi Vabariik, Läti ja Norra.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ARTEMIS jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Ühingu ARTEMISIA maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ARTEMIS jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Ühingu ARTEMISIA maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt töötamist 26. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt töötamist 26. oktoobril 2009.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte ARTEMIS raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes apsektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte ARTEMIS raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes apsektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Punktides 16–26 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Punktides 16–26 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 16. | Vastupidiselt ühisettevõtte finantseeskirjade artiklitele 29–31 ei võetud 2010. aasta eelarvet vastu enne eelneva aasta lõppu (võeti vastu 28. jaanuaril 2010). Eelarve struktuur ja esitluslaad ei olnud kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega. |
| --- | --- |

16.

Vastupidiselt ühisettevõtte finantseeskirjade artiklitele 29–31 ei võetud 2010. aasta eelarvet vastu enne eelneva aasta lõppu (võeti vastu 28. jaanuaril 2010). Eelarve struktuur ja esitluslaad ei olnud kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega.

| 17. | Lõplik eelarve sisaldas maksete assigneeringuid summas 27 miljonit eurot. Kasutusmäär oli 37,7 %. Aasta lõpus oli pangakontodel hoiuseid kokku 16,6 miljonit eurot (60 % 2010. aasta kasutatavate maksete assigneeringutest). Ühisettevõtte kohaselt on maksete assigneeringute madal täitmismäär põhjustatud viivitustest liikmesriikide tasandil riiklike toetuslepingute allakirjutamisel (12). |
| --- | --- |

17.

Lõplik eelarve sisaldas maksete assigneeringuid summas 27 miljonit eurot. Kasutusmäär oli 37,7 %. Aasta lõpus oli pangakontodel hoiuseid kokku 16,6 miljonit eurot (60 % 2010. aasta kasutatavate maksete assigneeringutest). Ühisettevõtte kohaselt on maksete assigneeringute madal täitmismäär põhjustatud viivitustest liikmesriikide tasandil riiklike toetuslepingute allakirjutamisel (12).

Sisekontrollisüsteemid

| 18. | Ühisettevõte ei rakendanud 2010. aastal oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult. Eelkõige vajab parandamist kulutaotluste operatiivkontrollimine, riiklike ametiasutuste sertifikaatide alusel saadav kindlus ja järelauditite strateegia. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte ei rakendanud 2010. aastal oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult. Eelkõige vajab parandamist kulutaotluste operatiivkontrollimine, riiklike ametiasutuste sertifikaatide alusel saadav kindlus ja järelauditite strateegia. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid.

| 19. | Eelkontrollimisel usaldati täielikult riiklike ametiasutuste väljastatud sertifikaate ning ei tehtud muid kontrolle, et veenduda abisaajate deklareeritud kulude seaduslikkuses ja korrektsuses. |
| --- | --- |

19.

Eelkontrollimisel usaldati täielikult riiklike ametiasutuste väljastatud sertifikaate ning ei tehtud muid kontrolle, et veenduda abisaajate deklareeritud kulude seaduslikkuses ja korrektsuses.

| 20. | Projektidega seotud kulutaotluste järelaudit on täielikult delegeeritud liikmesriikidele ja ühisettevõte seda ei kontrolli (13). Seetõttu on ühisettevõttel keeruline tagada i) liikmete finantshuvide piisavat kaitset, mida nõuab nõukogu määrus, (14) ja ii) aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

20.

Projektidega seotud kulutaotluste järelaudit on täielikult delegeeritud liikmesriikidele ja ühisettevõte seda ei kontrolli (13). Seetõttu on ühisettevõttel keeruline tagada i) liikmete finantshuvide piisavat kaitset, mida nõuab nõukogu määrus, (14) ja ii) aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 21. | IT-kontrollide piiratud läbivaatamine näitas, et ühisettevõtte IT-alane juhtimine ja kogemused on piisavad, arvestades ettevõtte suurust ja missiooni, kuid poliitika ja menetluste formaliseerimine on mõnes valdkonnas mahajäänud (15). |
| --- | --- |

21.

IT-kontrollide piiratud läbivaatamine näitas, et ühisettevõtte IT-alane juhtimine ja kogemused on piisavad, arvestades ettevõtte suurust ja missiooni, kuid poliitika ja menetluste formaliseerimine on mõnes valdkonnas mahajäänud (15).

| 22. | Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud kulutaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud kulutaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta.

| 23. | Vastupidiselt oma finantseeskirjade artiklile 103 ei ole ühisettevõte veel rakendanud sisemenetlust eelmaksetest saadud intresside mahaarvamiseks makse saajale võlgnetavast summast. |
| --- | --- |

23.

Vastupidiselt oma finantseeskirjade artiklile 103 ei ole ühisettevõte veel rakendanud sisemenetlust eelmaksetest saadud intresside mahaarvamiseks makse saajale võlgnetavast summast.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 24. | Ühisettevõtte ARTEMISe loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema siseauditi talitus. 2010. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte ARTEMISe loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema siseauditi talitus. 2010. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud.

| 25. | Eelmise aasta aruandes märkis kontrollikoda, et ühisettevõtte põhikirjas olevat praegust sätet komisjoni siseaudiitori rolli kohta peaks selgitama. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta veel lisatud, on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus. |
| --- | --- |

25.

Eelmise aasta aruandes märkis kontrollikoda, et ühisettevõtte põhikirjas olevat praegust sätet komisjoni siseaudiitori rolli kohta peaks selgitama. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta veel lisatud, on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus.

Asukohalepingu puudumine

| 26. | Nagu kontrollikoda on varem märkinud, tuleks ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud. |
| --- | --- |

26.

Nagu kontrollikoda on varem märkinud, tuleks ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte ARTEMIS loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ ning see hõlmab kõiki teadustegevusega seotud ELi algatusi. Raamprogrammil on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel ning see on ka Euroopa teadusruumi oluliseks sambaks.

3

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantsmäärusse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  Ühisettevõte teeb eelmakseid projektidele alles pärast seda, kui riigi ametiasutused on kirjutanud alla riiklikele toetuslepingutele. Aasta lõpu seisuga oli veel alla kirjutamata 2008. ja 2009. aasta toetuslepingud.

12

(13)  Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingutes ei määratleta üksikasjalikult järelaudititega seotud rahastamisasutuste tegutsemiskorda (nagu näiteks auditi metoodika, kohaldatavad menetlused). Rahastamisasutused on seaduslikult kohustatud ainult edastama auditite tulemused ühisettevõttele.

13

(14)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artikkel 12 sätestab, et ühisettevõte „tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte ARTEMIS riiklike vahendite saajate seas kohapeal kontrolli ja finantsauditi”. Kontrollid ja auditid viib läbi kas ühisettevõtte ARTEMIS otse või ARTEMISe liikmesriigid tema nimel.

14

(15)  a) Ebatäielik strateegiline IT kavandamine ja järelevalvetsükkel, b) puuduv täielik ametlik julgeolukupoliitika ja eeskirjad, c) ebatäielik IT riskijuhtimine ja d) puuduv talituspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaaste kava.

15

---

LISA

Ühisettevõtte ARTEMIS (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 187) | Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele.

  Ülesanded







  — | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 187)

Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele.

Ülesanded

—

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks;

| — | toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada liidu, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada liidu, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas;

| — | saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, edendada VKEde osalemist. |
| --- | --- |

—

saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, edendada VKEde osalemist.

Juhtimine

1 –   Juhatus

kannab üldist vastutust ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab selle järelevalvet.

2 –   Direktor

on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning on ühisettevõtte seaduslik esindaja.

3 –   Ametiasutuste nõukogu

teeb otsused projektikonkursside ulatuse ja eelarve, projektitaotluste valiku ja riiklike vahendite eraldamise üle valitud projektidele.

4 –   Tööstus- ja teaduskomitee

arendab mitmeaastast strateegilist kava ning teadusuuringute kava ja aasta töökava.

5 –   Välisaudit

Kontrollikoda.

6 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

sisaldab 38,5 miljonit eurot kulukohustusi ja 27 miljonit eurot maksekohustusi.

Personali suurus 31. detsembri 2010 seisuga

8 töökohta ametikohtade loetelus, millest 7 oli täidetud.

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0

| — | lepingulised töötajad 4 |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad 4

| — | alalised töötajad: 0 |
| --- | --- |

—

alalised töötajad: 0

kogu personal: 11

Personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 5 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 5

| — | haldusülesanded: 4 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 4

| — | mitmesugused ülesanded: 2 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 2

2010. aastal pakutud tooted ja teenused

2010. aastal korraldati projektikonkurss, mille eelarve kokku oli 93 miljonit eurot.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE ARTEMIS VASTUS

Punkt 16

Juhatus võttis eelarve vastu oma jaanuari 2011 koosolekul, sest eelarve tegevuskulude osa sõltub liikmesriikide kulukohustustest, mida enamik liikmesriike saab võtta üksnes riigi eelarve kinnitamise järel.

Eelarve struktuur ja esitluslaad kinnitati 2011. aasta eelarves kooskõlas kontrollikoja märkuste ja soovitustega.

Punkt 17

Nõustume kontrollikoja märkustega. ARTEMIS püüab protsessi kiirendada.

Punkt 20

Järelaudit on delegeeritud esmajoones ARTEMISe liikmesriikidele. Erandid on sätestatud vastuvõetud järelauditi strateegias. ARTEMIS kogub praegu liikmesriikide mitmesuguseid riiklikke strateegiaid ja nende järelauditi tulemusi. Seejärel analüüsitakse koos ARTEMISe siseaudiitoriga ühisettevõtte strateegia parandamise ja läbivaatamise viise.

Punkt 21

Poliitika ja menetluste formaliseerimine kestab ega ole lõppenud ühisettevõtte ajutistes ruumides paiknemise tõttu 2010. aastal.

Punkt 22

ARTEMISe muud tegevusprotsessid sõltuvad riiklike pädevate asutuste antavast teabest ning ühisettevõte võtab süsteemi parandamiseks meetmeid. (vt punkt 20)

Punkt 23

Ühisettevõttel ARTEMIS on IT-vahendis ABAC arvete ja maksete haldamise menetlus eelfinantseerimiselt intresside mahaarvestamiseks, nagu Euroopa Komisjon on selle ABACis ette näinud ja dokumenteerinud, kuid riikide pädevad asutused ei ole seni deklareerinud eelfinantseerimissummade kohta intresse. ARTEMIS uurib riikide pädevatelt asutustelt, mis eeskirju nad kasutavad seoses abisaajate kohustusega deklareerida eelfinantseerimissummadelt intresse.

Punkt 24

Seda punkti käsitleb Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Punkt 25

Juhatus kinnitas 25. novembril 2010 komisjoni siseaudititalituse ametijuhendi. Asjakohasel juhul muudetakse vastavalt ARTEMISe finantseeskirju.

Punkt 26

Ühisettevõte ARTEMIS jätkab koostööd asukohalepingu sätete täitmiseks ja ootab lepingu allkirjastamiseks menetluse järgmiste etappide tulemusi.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/8

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/02

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud jaotatakse kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud jaotatakse kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda.

| 3. | Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute ja teaduse arendamise seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute ja teaduse arendamise seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega.

| 5. | Ühisettevõte hakkas iseseisvalt tegutsema alates 16. novembrist 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte hakkas iseseisvalt tegutsema alates 16. novembrist 2009.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Punktides 16–25 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Punktides 16–25 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 16. | 2010. aasta eelarve struktuur ja esitluslaad ei olnud kooskõlas ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määrusega ega ühisettevõtte finantseeskirjadega (12). |
| --- | --- |

16.

2010. aasta eelarve struktuur ja esitluslaad ei olnud kooskõlas ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määrusega ega ühisettevõtte finantseeskirjadega (12).

| 17. | Lõplik eelarve sisaldas 168 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 129 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 96 %, maksete assigneeringute määr oli vaid 58 %. See annab tunnistust märkimisväärsetest viivitustest tegevuste rakendamisel võrreldes algse kavaga (13). Eelarve madal rakendusmäär kajastub kassajäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 53 miljonit eurot (41 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest). |
| --- | --- |

17.

Lõplik eelarve sisaldas 168 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 129 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 96 %, maksete assigneeringute määr oli vaid 58 %. See annab tunnistust märkimisväärsetest viivitustest tegevuste rakendamisel võrreldes algse kavaga (13). Eelarve madal rakendusmäär kajastub kassajäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 53 miljonit eurot (41 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest).

Sisekontrollisüsteemid

| 18. | Ühisettevõte ei rakendanud 2010. aastal oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult. Eelkõige vajavad parandamist kulutaoluste valideerimiseks kasutatud eelkontrolli menetlused. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte ei rakendanud 2010. aastal oma sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme täielikult. Eelkõige vajavad parandamist kulutaoluste valideerimiseks kasutatud eelkontrolli menetlused. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid.

| 19. | Kontrollikoda märkis, et neil juhtudel, kui liige või toetajaliige ei esitanud nõutavat kontrollitõendit, (14) ei võtnud ühisettevõte põhjendatult kulutaotlusi vastu. Neljal juhul ei võtnud aga ühisettevõte kulutaotluste kinnitamisel arvesse kontrollitõendites esitatud erandeid. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoda märkis, et neil juhtudel, kui liige või toetajaliige ei esitanud nõutavat kontrollitõendit, (14) ei võtnud ühisettevõte põhjendatult kulutaotlusi vastu. Neljal juhul ei võtnud aga ühisettevõte kulutaotluste kinnitamisel arvesse kontrollitõendites esitatud erandeid.

| 20. | IT-kontrollide piiratud läbivaatamine näitas, et ühisettevõtte IT-alane juhtimine ja kogemused on piisavad, arvestades ettevõtte suurust ja missiooni, kuid poliitika ja menetluste formaliseerimine on mõnes valdkonnas maha jäänud (15). |
| --- | --- |

20.

IT-kontrollide piiratud läbivaatamine näitas, et ühisettevõtte IT-alane juhtimine ja kogemused on piisavad, arvestades ettevõtte suurust ja missiooni, kuid poliitika ja menetluste formaliseerimine on mõnes valdkonnas maha jäänud (15).

| 21. | Ühisettevõtte Clean Sky peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige süsteemi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud kulutaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte Clean Sky peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige süsteemi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud kulutaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta.

| 22. | Oktoobris 2010 võttis ühisettevõte vastu tervikliku strateegilise siseauditi kava ajavahemikuks 2010–2012. Märgitakse aga, et mõne peamise protsessi (nagu kulutaotluste eelvalideerimine) kontrollimine plaanitakse võtta ette 2011. aastal ning et järelauditeid, mis on peamine kontrollivahend aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel, alustatakse alles 2011. aastal. |
| --- | --- |

22.

Oktoobris 2010 võttis ühisettevõte vastu tervikliku strateegilise siseauditi kava ajavahemikuks 2010–2012. Märgitakse aga, et mõne peamise protsessi (nagu kulutaotluste eelvalideerimine) kontrollimine plaanitakse võtta ette 2011. aastal ning et järelauditeid, mis on peamine kontrollivahend aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel, alustatakse alles 2011. aastal.

MUUD KÜSIMUSED

Intellektuaalomandi kaitse

| 23. | 2010. aasta lõpu seisuga ei olnud ühisettevõte veel lõpule viinud menetlusi toetus- ja konsortsiumilepingutesse lisatud nende sätete kohaldamise järelevalveks, mis reguleerivad uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist. |
| --- | --- |

23.

2010. aasta lõpu seisuga ei olnud ühisettevõte veel lõpule viinud menetlusi toetus- ja konsortsiumilepingutesse lisatud nende sätete kohaldamise järelevalveks, mis reguleerivad uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 24. | Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et ühisettevõtte põhikirja sätet, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori ülesandeid, tuleb selgitada. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole veel lisatud sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta, on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et ühisettevõtte põhikirja sätet, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori ülesandeid, tuleb selgitada. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole veel lisatud sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta, on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus.

Asukohalepingu puudumine

| 25. | Nagu kontrollikoda varem on märkinud, tuleks vastavalt ühisettevõtte asutamist käsitlevale nõukogu määrusele sõlmida ühisettevõtte ja Belgia vahel asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud. |
| --- | --- |

25.

Nagu kontrollikoda varem on märkinud, tuleks vastavalt ühisettevõtte asutamist käsitlevale nõukogu määrusele sõlmida ühisettevõtte ja Belgia vahel asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega luuakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ ning see hõlmab kõiki teadustegevusega seotud ELi algatusi. Raamprogrammil on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel ning see on ka Euroopa teadusruumi oluliseks sambaks.

3

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamise kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantsmäärusse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  Eelarvet ei esitatud eraldiseisva dokumendina, vaid osana aasta rakenduskavast, ning see ei sisaldanud kõiki nõutavaid osi (nagu näiteks ametikohtade loetelu).

12

(13)  2008. ja 2009. aasta kavandatud tegevused ei olnud 2009. aasta lõpu seisuga täielikult rakendatud ning seetõttu ulatus tagasinõuete summa 2010. aastal 4,9 miljoni euroni. 2010. aasta lõpus ei olnud ühisettevõte saanud oma 2010. aasta tegevuste kulutaotlusi. Abisaajad peavad need saatma pärast 1. märtsi 2011.

13

(14)  Kulutaotlustega peab toetuslepingute tegevussuuniste kohaselt olema kaasas sertifitseeritud audiitori sõltumatu aruanne.

14

(15)  a) ebatäielik strateegiline IT kavandamine ja järelevalvetsükkel, b) puuduv täielik ametlik julgeolukupoliitika ja eeskiri, c) ebatäielik IT riskijuhtimine ja d) puuduv talituspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaaste kava.

15

---

LISA

Ühisettevõte Clean Sky (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 171 ja 172.) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 171 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega luuakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008) | Eesmärgid







  — | Ühisettevõte Clean Sky aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 171 ja 172.)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 171 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega luuakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008)

Eesmärgid

—

Ühisettevõte Clean Sky aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele.

| — | Kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta. |
| --- | --- |

—

Kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta.

| — | Tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas.

| — | Luua täielikult innovatiivne õhutranspordi-süsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonna müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel. |
| --- | --- |

—

Luua täielikult innovatiivne õhutranspordi-süsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonna müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel.

| — | Kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

Kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet.

Ülesanded

| — | Ühendada mitu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda rõhuasetusega innovatiivsetel tehnoloogiatel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel. |
| --- | --- |

—

Ühendada mitu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda rõhuasetusega innovatiivsetel tehnoloogiatel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel.

| — | Koondada jõupingutused integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade olulistele tulemustele, mis võivad aidata saavutada Euroopa keskkonna- ja konkurentsialaseid eesmärke. |
| --- | --- |

—

Koondada jõupingutused integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade olulistele tulemustele, mis võivad aidata saavutada Euroopa keskkonna- ja konkurentsialaseid eesmärke.

| — | Täiustada tehnoloogia kontrollimise protsessi tulevikus turu hõlvamist takistavate asjaolude väljaselgitamiseks ja kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

—

Täiustada tehnoloogia kontrollimise protsessi tulevikus turu hõlvamist takistavate asjaolude väljaselgitamiseks ja kõrvaldamiseks.

| — | Ühendada kasutajate vajadused, et juhtida teadus- ja arendustegevuse investeeringud toimivate ja turustatavate lahendusteni. |
| --- | --- |

—

Ühendada kasutajate vajadused, et juhtida teadus- ja arendustegevuse investeeringud toimivate ja turustatavate lahendusteni.

| — | Viia ellu vajalikke teadus- ja arendustegevusi, määrates vajaduse korral toetusi projektikonkursside tulemusel. |
| --- | --- |

—

Viia ellu vajalikke teadus- ja arendustegevusi, määrates vajaduse korral toetusi projektikonkursside tulemusel.

| — | Määrates toetusi liikmete ja projektikonkursside tulemusel valitud teiste isikute läbiviidavate teadusuuringute toetamiseks vastavalt juhatuse poolt kokkulepitavatele avatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

Määrates toetusi liikmete ja projektikonkursside tulemusel valitud teiste isikute läbiviidavate teadusuuringute toetamiseks vastavalt juhatuse poolt kokkulepitavatele avatud kriteeriumidele.

| — | Avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas toetuse saajate nimed ja ühisettevõtte Clean Sky rahalise toetuse summa osaleja kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas toetuse saajate nimed ja ühisettevõtte Clean Sky rahalise toetuse summa osaleja kohta.

| — | Tagada teenus- ja tarnelepingute sõlmimine, korraldades vajaduse korral selleks hankekonkursse. |
| --- | --- |

—

Tagada teenus- ja tarnelepingute sõlmimine, korraldades vajaduse korral selleks hankekonkursse.

| — | Mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid. |
| --- | --- |

—

Mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid.

| — | Tagada ühisettevõtte tehnikavaldkonna seotus siseriiklike ja rahvusvaheliste tegevustega, eelkõige ühisettevõtte SESAR tegevustega. |
| --- | --- |

—

Tagada ühisettevõtte tehnikavaldkonna seotus siseriiklike ja rahvusvaheliste tegevustega, eelkõige ühisettevõtte SESAR tegevustega.

| — | Teavitada korrapäraste koosolekute teel riikide esindajate rühma ja kaasata ACARE. |
| --- | --- |

—

Teavitada korrapäraste koosolekute teel riikide esindajate rühma ja kaasata ACARE.

| — | Teavitada ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest. |
| --- | --- |

—

Teavitada ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest.

Juhtimine

1 –   Haldusnõukogu

Juhatus on ühisettevõtte Clean Sky juhtorgan.

2 –   Direktor

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

3 –   Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteed

Juhatus asutab kõigi kuue integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna jaoks integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomiteed. Moodustatakse järgmised integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnad:

| — | intelligentsed jäigatiivalised õhusõidukid; |
| --- | --- |

—

intelligentsed jäigatiivalised õhusõidukid;

| — | keskkonnasäästlikud piirkondlikud õhusõidukid; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlikud piirkondlikud õhusõidukid;

| — | keskkonnasäästlikud tiivikõhusõidukid; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlikud tiivikõhusõidukid;

| — | süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

—

süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks;

| — | keskkonnasäästlik mootor; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlik mootor;

| — | keskkonnasäästlik projekteerimine. |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlik projekteerimine.

Kogu ühisettevõtte Clean Sky tegutsemise ajaks luuakse sõltumatu tehnoloogia hindamisvahend.

4 –   Riikide esindajate rühm

Riikide esindajate rühm koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja igast teisest raamprogrammiga assotsieerunud riigist. Esimees valitakse liikmete hulgast.

5 –   Üldkoosolek

Üldkoosolek on ühisettevõtte Clean Sky nõuandev organ. Üldkoosolekul osalevad

| — | ühisettevõtte Clean Sky iga liikme üks esindaja; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtte Clean Sky iga liikme üks esindaja;

| — | iga partner. |
| --- | --- |

—

iga partner.

6 –   Nõuandekogu

Teaduslik ja tehnoloogiline nõuandekogu on juhatuse nõuandev organ, mis koosneb tunnustatud teadlastest ja inseneridest. Nõuandekogu eesmärk on ühisettevõtte Clean Sky eri tahkude teaduslik ja tehniline analüüs: keskkonnaalane mõju, technoloogia ja teadusprognoos; ühiskondlikud aspektid, majandus.

7 –   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

8 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

168 553 053 eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2010

24 ametikohta ametikohtade loetelus (ajutised ja lepingulised töötajad), millest 20 oli täidetud

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0

| — | lepingulised töötajad 3 |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad 3

| — | alalised töötajad: 0 |
| --- | --- |

—

alalised töötajad: 0

| — | kogu personal: 20 |
| --- | --- |

—

kogu personal: 20

Personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 8 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 8

| — | haldusülesanded: 9 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 9

| — | mitmesugused ülesanded: 3 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 3

2010. aastal pakutud tooted ja teenused

Intelligentne jäigatiivaline õhusõiduk

Laminaartiiva projekti aerodünaamiline definitsioon. Läbitud on vastassuunas pöörleva avatud rootoriga mootori paigaldamise teostatavuse etapp ja vastassuunas pöörleva avatud rootori katselava katsetamine, sealhulgas numbriline simulatsioon ja skaala maapealne testimine. Suurekiiruselise katseeksemplari automaatlennu katseartiklite projekteerimise ja ehitamise alustamine on saanud heakskiidu. Edukalt on valmistatud esimene laminaartiiva maapealne katseeksemplar (tiiva ülemine paneel).

Keskkonnasäästlik piirkondlik õhusõiduk

Kolmes tegevusvaldkonnas – madala kaaluga konfiguratsioon (LWC), madala müratasemega konfiguratsioon (LNC) ja elektrilennukid (AEA) – jõuti 2010. aastal oluliste verstapostideni, sealhulgas esitati naturaalse laminaartiiva 3D-mudeli esialgne määratlus ja elektrilennuki kontseptsiooni ülesehitus, katsetati intelligentset strukturaalse olukorra hindajat tiivapaneeli skaalal ning parandati komposiitmaterjalide omadusi (positiivsed katsetulemused laboratooriumis rahe mõju kohta). Need valdkonnad aitavad kaasa katselendudele, mis praegu kavatsetakse läbi viia ATR lennukiga.

Keskkonnasäästlik tiivikõhusõiduk

(vaid olulisemad punktid ...) Uuritud ja hinnatud on Friendcopter’i aktiivse väändemomendi kontseptsiooni. Välja on töötatud meetodid, mis on vajalikud labade konstruktsiooni optimeerimiseks, ajamisüsteemi integreerimiseks, sensoorsete andmete edastamiseks ning jõuülekandeks ja juhtimisalgoritmideks. Koostatud on nii modelleerimise kui ka tuuletunnelis katsetamise määratlus. Novembris käivitati partnerlus elektrilise sabatiiviku küsimuses, mis on GRC3 puhul oluline verstapost. Algatatud on diiselmootorit ja käivitatava helikopteri optimeerimist käsitlev uuring. Alustatud on helikopteri lendava katseeksemplari tegevuskava integreerimist ning samas kohandatakse helikopteri spetsifikatsioone aeronautilisest diiselmootorist lähtuvalt ja muudetakse turbiinmootoriga kerghelikopterit. Pärast HC-lendude suhtes kohaldatavate kehtivate eeskirjade läbivaatamist on välja töötatud keskkonnasäästlike lennutrajektooride ja madala mürataseme tagamise menetluste spetsifikatsioonid. Märkimisväärseid jõupingutusi tehti testplatvormi PHOENIX (Platform Hosting Operational & Environmental Investigations for Rotorcraft) rakendamiseks.

Keskkonnasäästlikud mootorid (muu hulgas ...)

Avatud rootoriga tuuletunneli katsetamise käigus saadud andmeid on edasi analüüsitud ning üle on vaadatud müra modelleerimise vahendid, et võtta arvesse katsestendi abil saadud teavet. Läbi on viidud otseülekandega ja ajamiga avatud rootorite võrdlusuuring.

| — | Ringikujulise täiteava kontseptsiooni valiku ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Ringikujulise täiteava kontseptsiooni valiku ekspertiis.

| — | Ringikujulise täiteava materjali ja tootmisprotsessi ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Ringikujulise täiteava materjali ja tootmisprotsessi ekspertiis.

| — | Korpuse komposiitmaterjali ja tootmisprotsessi ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Korpuse komposiitmaterjali ja tootmisprotsessi ekspertiis.

| — | Esialgsete moodulite ja mootorisse tehtavate muudatuste kontseptsiooni projekti ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Esialgsete moodulite ja mootorisse tehtavate muudatuste kontseptsiooni projekti ekspertiis.

| — | Esialgse kõrgsurvekompressori kontseptsiooni projekti ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Esialgse kõrgsurvekompressori kontseptsiooni projekti ekspertiis.

| — | Esialgse suurekiiruselise madalsurveturbiini kontseptsiooni projekti ekspertiis. |
| --- | --- |

—

Esialgse suurekiiruselise madalsurveturbiini kontseptsiooni projekti ekspertiis.

Viidi läbi põhiuuringu ja kogu mootorit hõlmava uuringu projekti ekspertiis. Ekspertiisi pääses palju tehnoloogiaid ning valiti katseeksemplar.

Süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks

Analüüsitud on nii suurte õhusõidukite kui ka piirkondlike õhusõidukite liike käsitlevaid nõudeid. Selleks et hinnata erinevaid ülesehitusi õhusõiduki tasandil, on edasi arendatud simulatsioonivahendeid. Lisaks on täpsustatud elektrisüsteemide ülesehitust.

Täiendatud on erinevate koostisosade, näiteks jäätõrjesüsteemide, elektrigeneraatorite ja energiamuundurite, elektriliste keskkonnakontrollisüsteemide, turbiinisüsteemide elektrimootorite tehnoloogiat.

Põhjalikumalt on uuritud MTM võimalikke funktsioone ning praegu otsustati järgnevate kasuks:

| — | keskkonnasäästlik stardi- ja kõrgusevõtmise funktsioon; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlik stardi- ja kõrgusevõtmise funktsioon;

| — | keskkonnasäästlik lennufunktsioon (astmeline ja pidev kõrgusevõtmine); |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlik lennufunktsioon (astmeline ja pidev kõrgusevõtmine);

| — | keskkonnasäästlik lähenemise funktsioon. |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlik lähenemise funktsioon.

Keskkonnasäästlik projekteerimine

Raalmodelleerimisplatvormi (MCP) kasutuselevõtt: süsteeminõuded ja valideerimiskava anti välja 2010. aasta novembris.

2010. aasta oktoobris valiti elektrivõrgu analüüsimudeli (Electrical Network Analysis Model, ENAM) (SABER) jaoks välja simulatsioonivahend ning avaldati vastavad spetsifikatsioonid/dokumendid.

SABERi ümberarvestustarkvara väljatöötamine: 2010. aasta septembris algas projekt SMART konkursikutsete avaldamisega.

Tehnoloogia hindamine

Analüüsiti seotud välisprojektide (sealhulgas Sourdine II, OPTIMAL ja ERAT) ja nendega seotud pädevusvõrgustike tulemusi. Eesmärk oli uurida kasutatud mudelite, andmete ja hindamismenetluste abil saadud kogemusi, et teha kindlaks sünergia- ja koostöövõimalused.

Samuti on alustatud teabevahetust ühisettevõttega SESAR, kasutusele on võetud süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks ning läbi on viidud mõned erikoolitused. 2011. aastal saab võimalikuks üksikasjalikum koostöö tänu ühisettevõtete Clean Sky ja SESAR allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumile.

Allikas: ühisettevõtte Clean Sky edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE CLEAN SKY VASTUS

Punkt 16

Ühisettevõtte on võtnud meetmeid 2011. aasta eelarve struktuuri ja esitluslaadi parandamiseks, et õigusraamistiku nõuded oleksid täidetud.

Punkt 17

Kontrollikoda teab rakenduse viivituse põhjuseid ning ühisettevõte on võtnud 2010. aasta jooksul meetmeid, et projekti kestel võimaluste piires vältida edasisi viivitusi ja sellest tulenevat eelarve vähest täitmist. Pärast 2010. aasta kulutaotluste laekumist on ühisettevõte märganud eelarve täitmise määra paranemist. Ühisettevõte püüab oma liikmete ja partneritega paranenud olukorda säilitada.

Punkt 18

Ühisettevõte võttis esimese eelarveaasta õppetunde arvesse ja on täiustanud 2011. aasta eelkontrolli menetlusi. 2011. aastal korraldati järjekindel ja põhjalik kontrollimine, mille käigus vaadati läbi ka 2008. ja 2009. aasta kulutaotlused.

Punkt 19

Nagu eespool öeldud, vaadati 2008. ja 2009. aasta kulutaotluste eelkontrollimiste revideerimisel uuesti läbi kontrollikoja esile tõstetud juhtumid ja rakendatakse järelmeetmeid, et lahendada olukord asjaomaste abisaajatega enne 2011. aasta lõppu.

Punkt 20

Ühisettevõte teeb tihedat koostööd teiste ühiste tehnoloogiaalgatustega, et töötada välja vajalik dokumentatsioon. Kõigi kontrollikoja märgitud probleemidega tegeldakse ja 2011. aasta jooksul need lahendatakse.

Punkt 21

Peaarvepidaja on võtnud teadmiseks nimetatud probleemi käsitlemiseks pakutud mitmesugused juhised ja rakendab neid ühisettevõttes alates 2011. aasta augustist.

Punkt 22

Pärast kontrollikoja tehtud märkusi ja tuginedes ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi eesmärgikohasele riskihindamisele andis ühisettevõtte siseaudiitor asjakohast nõu ja konsultatsioone kulutaotluste eelvalideerimise kohta 2010. ja 2011. aastal. Ta koordineeris ja juhtis 2011. aastal ka ühisettevõtte järelauditit. Objektiivsuse tagamiseks on kavas lasta teha audit ühisettevõtte 2012. aasta toetuste halduse finantsrakendamise kohta komisjoni siseauditi talitusel.

Punkt 23

Ühisettevõte võtab meetmeid, et viia lõpule sisemenetlused, mille alusel jälgitakse uurimistulemuste kaitse, kasutamise ja levitamise selliste sätete rakendamist, mis juba sisalduvad toetuste ja konsortsiumi lepingutes.

Punkt 24

Ühisettevõtetele kohaldatava komisjoni raamfinantsmääruse läbivaatamise ajal hindab ühisettevõte vajadust muuta ettevõtte Clean Sky finantseeskirju, arvestades komisjoni siseaudiitori rolli.

Punkt 25

Belgia valitsusele on esitatud heakskiitmiseks asukohariigi lepingu projekt. Mitteametlikult on dokument kinnitatud ja oodatakse ametlikku kinnitust. Juhatuses heakskiidetud dokument allkirjastatakse ühisettevõtte ja Belgia valitsuse poolt.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

ARUANNE

innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/03

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2).

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suuruseks on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust, (4) mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetus (5). |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suuruseks on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust, (4) mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetus (5).

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõte raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõte raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (9). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (9).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Punktides 16–24 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Punktides 16–24 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 16. | Juhatus võttis 2010. aasta eelarve ja rakenduskava vastu alles 16. märtsil 2010 (14). Hilinenud vastuvõtmise tingis see, et liikmetel kulus palju aega aasta rakenduskavas sisalduvate teaduslike prioriteetide määratlemisele ja kokkuleppimisele. Seetõttu venis ka projektikonkursi alustamine. Aasta sees alustas ühisettevõte kolmandat projektikonkurssi, (15) lõpetas teise projektikonkursi (16) läbirääkimised, laekuma hakkasid esimese projektikonkursi (17) raames rahastatud ja teostatud projektide toetusesaajate väljamaksetaotlused ning nende põhjal asuti väljamakseid tegema. |
| --- | --- |

16.

Juhatus võttis 2010. aasta eelarve ja rakenduskava vastu alles 16. märtsil 2010 (14). Hilinenud vastuvõtmise tingis see, et liikmetel kulus palju aega aasta rakenduskavas sisalduvate teaduslike prioriteetide määratlemisele ja kokkuleppimisele. Seetõttu venis ka projektikonkursi alustamine. Aasta sees alustas ühisettevõte kolmandat projektikonkurssi, (15) lõpetas teise projektikonkursi (16) läbirääkimised, laekuma hakkasid esimese projektikonkursi (17) raames rahastatud ja teostatud projektide toetusesaajate väljamaksetaotlused ning nende põhjal asuti väljamakseid tegema.

| 17. | Lõplik eelarve sisaldas 107 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 29 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Lisaks kanti 2009. aastast üle 3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 78,6 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute ning maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 6 % ja 35 %; 2011. aastasse kanti üle 98,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning aasta lõpus tühistati 64 miljonit eurot 2009. aastast üle kantud maksete assigneeringuid. Eelarve täitmise madalat määra peegeldab ka rahaliste vahendite saldo, mis oli aasta lõpu seisuga 71 miljonit eurot (65 % 2010. aasta olemasolevatest maksete assigneeringutest). |
| --- | --- |

17.

Lõplik eelarve sisaldas 107 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 29 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Lisaks kanti 2009. aastast üle 3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 78,6 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute ning maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 6 % ja 35 %; 2011. aastasse kanti üle 98,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning aasta lõpus tühistati 64 miljonit eurot 2009. aastast üle kantud maksete assigneeringuid. Eelarve täitmise madalat määra peegeldab ka rahaliste vahendite saldo, mis oli aasta lõpu seisuga 71 miljonit eurot (65 % 2010. aasta olemasolevatest maksete assigneeringutest).

Sisekontrollisüsteemid

| 18. | Ühisettevõte ei ole oma sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme 2010. aastal täies ulatuses rakendanud. Eelkõige vajavad veel arendamist kontode sulgemise ja tegevuskulude kajastamise ning mõõtmisega seotud arvestusprotseduuride ja kontrollide loomine ja dokumenteerimine. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised osad. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte ei ole oma sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme 2010. aastal täies ulatuses rakendanud. Eelkõige vajavad veel arendamist kontode sulgemise ja tegevuskulude kajastamise ning mõõtmisega seotud arvestusprotseduuride ja kontrollide loomine ja dokumenteerimine. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised osad.

| 19. | 2010. aasta lõpuks ei olnud tegevuse alusprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult formaliseeritud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad. |
| --- | --- |

19.

2010. aasta lõpuks ei olnud tegevuse alusprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult formaliseeritud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad.

| 20. | IT kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades (18) esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel. |
| --- | --- |

20.

IT kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades (18) esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel.

| 21. | Juhatus võttis 14. detsembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (19) mis on põhiline kontroll alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. Strateegia kohaselt hakkab auditite üldkogum (20) alates 2011. aastast suurenema, kuna paralleelselt teostatakse ja hüvitatakse mitme projektikonkursiga seotud projekte. |
| --- | --- |

21.

Juhatus võttis 14. detsembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (19) mis on põhiline kontroll alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. Strateegia kohaselt hakkab auditite üldkogum (20) alates 2011. aastast suurenema, kuna paralleelselt teostatakse ja hüvitatakse mitme projektikonkursiga seotud projekte.

Mitterahalise toetuse hindamise metoodika

| 22. | Juhatus ei ole mitterahalise toetuse hindamise metoodikat veel vastu võtnud, (21) sest kokkuleppele jõudmine on osutunud keeruliseks. Selle tulemusel ei saanud EFPIA liikmed esimese aruandeperioodi jooksul tekkinud kulude kohta toetuslepingutes nõutud aruandeid esitada. |
| --- | --- |

22.

Juhatus ei ole mitterahalise toetuse hindamise metoodikat veel vastu võtnud, (21) sest kokkuleppele jõudmine on osutunud keeruliseks. Selle tulemusel ei saanud EFPIA liikmed esimese aruandeperioodi jooksul tekkinud kulude kohta toetuslepingutes nõutud aruandeid esitada.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 23. | Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et selgitamist vajab ühisettevõtte põhikirja säte, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori rolli. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirju ei ole muudetud nii, et need sisaldaksid viidet komisjoni siseaudiitori pädevusele, on komisjon ja ühisettevõte võtnud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et selgitamist vajab ühisettevõtte põhikirja säte, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori rolli. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirju ei ole muudetud nii, et need sisaldaksid viidet komisjoni siseaudiitori pädevusele, on komisjon ja ühisettevõte võtnud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud.

Asukohalepingu puudumine

| 24. | Nii nagu kontrollikoja poolt varem märgitud, ja vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta, tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud. |
| --- | --- |

24.

Nii nagu kontrollikoja poolt varem märgitud, ja vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta, tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üheks alussambaks.

3

(4)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et mitterahaline toetus on „EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol”.

4

(5)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 5 sätestatakse, et „EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad ei saa IMI ühisettevõttelt ühegi tegevuse jaoks mingit rahalist toetust”.

5

(6)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

9

(10)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

10

(11)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

11

(12)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

12

(13)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

13

(14)  Kuni eelarve vastuvõtmiseni kasutati maksete tegemiseks 1/12 eelarve reeglit.

14

(15)  Kolmas projektikonkurss algas 22. oktoobril 2010.

15

(16)  Teine projektikonkurss algas 27. novembril 2009.

16

(17)  Esimene projektikonkurss algas 30. aprillil 2008 ja seda haldas komisjon.

17

(18)  a) IT kavandamis- ja järelevalvetsükkel on ebatäielik; b) puuduvad formaalne turvapoliitika ja eeskirjad; c) IT riskijuhtimine on ebatäielik; d) puuduvad formaalne talitluspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaasteplaan.

18

(19)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et „IMI ühisettevõte teeb tema rahastatavates teadusuuringutes osalejate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”.

19

(20)  Auditi üldkogumi moodustavad väljamaksetaotlused, mida projektide toetusesaajad esitavad abikõlblike kulude põhjal ja EFPIA liikmed mitterahaliste sissemaksete põhjal. 2010. aasta väljamaksetaotluste kogusummaks hinnatakse 24,6 miljonit eurot.

20

(21)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et „mitterahalise toetuse hindamise metoodika määratakse kindlaks IMI ühisettevõtte sise-eeskirjades kooskõlas tema finantseeskirjadega ning see põhineb seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevatel eeskirjadel”.

21

---

LISA

Ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188.) | Artikkel 187:
  liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.
  Artikkel 188:
  nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.
  Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjassepuutuvate liikmesriikide nõusolek. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus | Eesmärgid


  (nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008, millega luuakse ühisettevõtte, artikkel 2)

  IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:






  a) | toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188.)

Artikkel 187:

liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

Artikkel 188:

nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.

Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjassepuutuvate liikmesriikide nõusolek.

Ühisettevõtte pädevus

Eesmärgid

(nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008, millega luuakse ühisettevõtte, artikkel 2)

IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

a)

toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks;

| b) | toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; |
| --- | --- |

b)

toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi;

| c) | tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; |
| --- | --- |

c)

tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega;

| d) | toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu;

| e) | edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

e)

edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Ülesanded

(lisa artikkel 1 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri)

Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte (edaspidi „IMI ühisettevõte”) põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine;

| b) | töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

b)

töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel;

| c) | teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut; |
| --- | --- |

c)

teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut;

| d) | mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid;

| e) | seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda; |
| --- | --- |

e)

seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda;

| f) | hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist; |
| --- | --- |

f)

hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist;

| g) | viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; |
| --- | --- |

g)

viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi;

| h) | suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma vahendusel (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”); |
| --- | --- |

h)

suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma vahendusel (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”);

| i) | korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

i)

korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks;

| j) | teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest; |
| --- | --- |

j)

teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest;

| k) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

k)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| l) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus; |
| --- | --- |

l)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus;

| m) | viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

m)

viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Juhtimine

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikkel 4 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri)

1 –   Juhatus

2 –   Tegevdirektor

3 –   Teaduskomitee

4 –   Kaks välist nõuandvat organit:

IMI riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum.

5 –   Siseaudit

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikkel 10 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri)

| — | IMI ühisettevõtte siseauditi üksus. |
| --- | --- |

—

IMI ühisettevõtte siseauditi üksus.

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 artikkel 6)

6 –   Välisaudit

Kontrollikoda.

(Nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikkel 17 lõige 5 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 126)

7 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

(Nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikkel 11 lõige 4 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 129)

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve:

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa töötajate koosseisu käsitlev artikli 7 lõige 4.)

Lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste assigneeringuid summas 107 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid summas 29 miljonit eurot. Lisaks kanti 2009. aastast üle kulukohustuste assigneeringuid summas 3 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid summas 78,6 miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembri 2010 seisuga

29 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 18 oli täidetud

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0

| — | lepingulised töötajad: 4 |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 4

| — | kohalikud teenistujad: 0 |
| --- | --- |

—

kohalikud teenistujad: 0

personal kokku: 22

Personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 4 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 4

| — | haldusülesanded: 7 (1) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 7 (1)

| — | mitmesugused ülesanded: 11 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 11

2010. aasta tegevus ja osutatud teenused

Projektikonkursside ettevalmistus ja läbiviimine, hindamine, läbirääkimine, toetuste haldamine, pidev suhtlus, tugi ja suunised toetusesaajatele ja teistele osalejatele, peamiste sidusrühmadega suhtlemine ja nendega kohtumiste ning ürituste organiseerimine, samuti innovatiivsete ravimite uurimisstrateegia ja sellega seotud tegevuse alased konsultatsioonid ja tugi asutajaliikmetele.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

(1)  Haldusülesandeid täitvate haldussekretäride arv.

---

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ÜHISE TEHNOLOOGIAALGATUSE RAKENDAMISE ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

Eelarve täitmine

Punktid 16 ja 17

Ühisettevõte on astunud mitmeid samme eelarve täitmise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ning on muu hulgas läbi vaadanud teadusuuringute kava, algatanud kolmanda ja neljanda projektikonkursi, lõpetanud teise projektikonkursi raames rahastatavate uute projektide läbirääkimised ja allkirjastanud toetuslepingud. Laekunud on ka esimese projektikonkursi raames rahastatud projektide toetusesaajate väljamaksetaotlused ning nende põhjal on asutud tegema väljamakseid. Koostöös asutajaliikmetega uurib täitevamet võimalusi konkursimenetluste lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks ning tähtaegade lühendamiseks.

Sisekontrollisüsteemid

Punktid 18 ja 21

Ühisettevõtte sisekontrollisüsteeme konsolideeritakse veelgi siseprotsesside (sh IT-strateegiate ja -protseduuride) süstemaatilise läbivaatamise, tugevdamise ja formaliseerimise kaudu. 2011. aasta lõpuks algatatakse esimese projektikonkursi toetusesaajatelt laekunud väljamaksetaotluste järelauditid.

Ühisettevõtte sisekontrolliraamistiku rakendamise üldist juhtimist ja järelevalvet aitavad parandada ka halduse ja rahanduse eest vastutava kõrgema ametniku ametikoha loomine ning sisekontrolli ja siseauditi funktsioonide määratlemine.

Juunis 2011 viis peaarvepidaja lõpule arvepidamissüsteemi alusprotsesside kinnitamise. Selle tegevuse käigus väljatöötatud soovituste elluviimine aitab sisekontrolli veelgi tugevdada.

Mitterahalise toetuse hindamise metoodika

Punkt 22

Praegu arutatakse, millist metoodikat kasutada Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liitu (EFPIA) kuuluvate ettevõtete mitterahalise toetuse hindamiseks ühisettevõtte projektides. Mitterahaliste toetuste üksikaruanded esitatakse niipea, kui juhatus on läbivaadatud toetuslepingu malli heaks kiitnud.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

Punkt 23

Ühisettevõtte siseauditi funktsiooni ja Euroopa Komisjoni siseauditi talituse rollid täpsustati ja määrati ametlikult kindlaks märtsis 2011 vastuvõetud ametijuhendites. Ettevalmistamisel on kooskõlastatud auditistrateegia 2012–2014, et tagada kavandatavate auditite optimaalne mõju ning vältida ühisettevõtte ja komisjoni audititalituste töö kattumist.

Euroopa Komisjoni raamfinantsmääruse läbivaatamise järel hinnatakse vajadust täpsustada komisjoni siseauditi talituse rolli ka ühisettevõtte finantseeskirjades.

Puuduv asukohariigileping

Punkt 24

Belgia valitsusega peetakse läbirääkimisi asukohalepingu sõlmimiseks. Leping loodetakse alla kirjutada 2011. aasta lõpuks.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/24

---

ARUANNE

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/04

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2010: Šveits). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2010: Šveits).

| 4. | Kui ühisettevõte loodi, olid ühisettevõtte soovituslikud koguvahendid perioodiks 2007–2041 9 653 miljonit eurot. Euratomi osamakseks määrati kokku 7 649 miljonit eurot, millest maksimaalselt 15 % moodustavad halduskulud. Muudeks vahenditeks on ITERi asukohariigi (Prantsusmaa) osamakse, iga-aastased liikmemaksud, Euratomi väliste liikmete vabatahtlikud annetused ja lisavahendid vastavalt juhatuse poolt heakskiidetud tingimustele. Kontrollikoda juhib tähelepanu nõudele suurendada oluliselt ITERi projekti vahendeid (vt punkte 27–29). |
| --- | --- |

4.

Kui ühisettevõte loodi, olid ühisettevõtte soovituslikud koguvahendid perioodiks 2007–2041 9 653 miljonit eurot. Euratomi osamakseks määrati kokku 7 649 miljonit eurot, millest maksimaalselt 15 % moodustavad halduskulud. Muudeks vahenditeks on ITERi asukohariigi (Prantsusmaa) osamakse, iga-aastased liikmemaksud, Euratomi väliste liikmete vabatahtlikud annetused ja lisavahendid vastavalt juhatuse poolt heakskiidetud tingimustele. Kontrollikoda juhib tähelepanu nõudele suurendada oluliselt ITERi projekti vahendeid (vt punkte 27–29).

KINNITAV AVALDUS

| 5. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

5.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 6. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (8). |
| --- | --- |

6.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (8).

Direktori kohustused

| 7. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 9. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (12) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (12) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmavad ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmavad ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | Lõplik eelarve sisaldas 444,1 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 241,7 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. 2009. aastast kanti üle 106,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 52,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid (peamiselt assigneeringud, mis tulenevad ITERi asukohariigist ja mis on määratud ITERi ehituseks). Maksete assigneeringute kasutusmäär oli kõigest 63,4 %, (13) mille põhjuseks olid viivitused tegevuste elluviimisel. Madal kasutusmäär kajastub ka kassa jäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 78,8 miljonit eurot (26,8 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest). |
| --- | --- |

15.

Lõplik eelarve sisaldas 444,1 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 241,7 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. 2009. aastast kanti üle 106,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 52,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid (peamiselt assigneeringud, mis tulenevad ITERi asukohariigist ja mis on määratud ITERi ehituseks). Maksete assigneeringute kasutusmäär oli kõigest 63,4 %, (13) mille põhjuseks olid viivitused tegevuste elluviimisel. Madal kasutusmäär kajastub ka kassa jäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 78,8 miljonit eurot (26,8 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest).

Ühisettevõtte ümberkorraldamine ja sisekontrollisüsteemid

| 16. | Kontrollikoda täheldas oma kahe eelneva aasta eriaruandes, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult kehtestatud ja neid ei rakendatud veel vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjadele (14). Ka ühisettevõtte siseaudiitor esitas 31. mail 2010. aasta aruande raharinglusest, milles tõstatati küsimus raharinglusest ja kohustuste lahususest. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda täheldas oma kahe eelneva aasta eriaruandes, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult kehtestatud ja neid ei rakendatud veel vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjadele (14). Ka ühisettevõtte siseaudiitor esitas 31. mail 2010. aasta aruande raharinglusest, milles tõstatati küsimus raharinglusest ja kohustuste lahususest.

| 17. | Juunis 2010 võttis juhatus sellest tulenevalt vastu juhtimise paranduskava ning oktoobris ettepaneku muuta organisatsiooni struktuuri. Uus organisatsiooni struktuur (15) hakkas kehtima 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

17.

Juunis 2010 võttis juhatus sellest tulenevalt vastu juhtimise paranduskava ning oktoobris ettepaneku muuta organisatsiooni struktuuri. Uus organisatsiooni struktuur (15) hakkas kehtima 1. jaanuaril 2011.

| 18. | Muudatustele vaatamata ei olnud vastutus raharingluse eest auditi ajaks (aprill 2011) ikka veel täielikult määratud, kuna mõned peamised ametikohad olid endiselt täitmata (16) (nagu ITERi osakonna juhataja, haldusjuht ning eelarve- ja finantsküsimuste osakonna juhataja). |
| --- | --- |

18.

Muudatustele vaatamata ei olnud vastutus raharingluse eest auditi ajaks (aprill 2011) ikka veel täielikult määratud, kuna mõned peamised ametikohad olid endiselt täitmata (16) (nagu ITERi osakonna juhataja, haldusjuht ning eelarve- ja finantsküsimuste osakonna juhataja).

IT süsteemid

| 19. | Ühisettevõtte kasutatavad finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP) kuuluvad komisjonile ja on peaarvepidaja poolt kinnitatud, kuid kinnitamata on veel muud olulised süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid, mis annavad finantsteavet. Nagu märgitud kontrollikoja 2009. aasta aruandes, (17) puudus tegevusega seonduvate lepingute haldamiseks (ABAC lepingud või sarnased) asjakohane eelarve- ja finantsaruandlussüsteemidega integreeritud rakendus. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtte kasutatavad finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP) kuuluvad komisjonile ja on peaarvepidaja poolt kinnitatud, kuid kinnitamata on veel muud olulised süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid, mis annavad finantsteavet. Nagu märgitud kontrollikoja 2009. aasta aruandes, (17) puudus tegevusega seonduvate lepingute haldamiseks (ABAC lepingud või sarnased) asjakohane eelarve- ja finantsaruandlussüsteemidega integreeritud rakendus.

MUUD KÜSIMUSED

Toetused ja hanked

| 20. | Kontrollikoda testis valimist, mis koosnes üheksast hanke- ja kuuest toetuse andmise menetlusest. Üheksast auditeeritud hankemenetlusest kolme puhul oli ühisettevõte saanud vaid ühe pakkumuse. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkkumine menetluse kohta. Kontrollikoda tunnistab, et ühisettevõtte tegevus on seotud väga spetsiifilise tööstusvaldkonnaga, kuid soovitab siiski võtta edasisi samme konkurentsivõime suurendamiseks ning parima hinna ja kvaliteedi suhte saavutamiseks menetluste ettevalmistamise, avaldamise, hindamise ja lepingute haldamise etappides. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda testis valimist, mis koosnes üheksast hanke- ja kuuest toetuse andmise menetlusest. Üheksast auditeeritud hankemenetlusest kolme puhul oli ühisettevõte saanud vaid ühe pakkumuse. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkkumine menetluse kohta. Kontrollikoda tunnistab, et ühisettevõtte tegevus on seotud väga spetsiifilise tööstusvaldkonnaga, kuid soovitab siiski võtta edasisi samme konkurentsivõime suurendamiseks ning parima hinna ja kvaliteedi suhte saavutamiseks menetluste ettevalmistamise, avaldamise, hindamise ja lepingute haldamise etappides.

| 21. | Ühisettevõtte poolt enne toetuslepingute alusel maksete tegemist tehtavad kontrollid ei ole piisavalt dokumenteeritud, et anda kindlus finantsnõuetele vastamise ja kulude abikõlblikkuse kohta (18). |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte poolt enne toetuslepingute alusel maksete tegemist tehtavad kontrollid ei ole piisavalt dokumenteeritud, et anda kindlus finantsnõuetele vastamise ja kulude abikõlblikkuse kohta (18).

| 22. | Kontrollikoda kiidab heaks asjaolu, et ühisettevõte on alustanud järelauditi strateegia kavandamist, mida hakatakse rakendama 2012. aastal. Järelauditi strateegia on peamine kontrollivahend aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks ning see tuleks kehtestada nii kiiresti kui võimalik. Strateegia peaks hõlmama ka toetusi ning kehtivaid hankelepinguid. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoda kiidab heaks asjaolu, et ühisettevõte on alustanud järelauditi strateegia kavandamist, mida hakatakse rakendama 2012. aastal. Järelauditi strateegia on peamine kontrollivahend aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks ning see tuleks kehtestada nii kiiresti kui võimalik. Strateegia peaks hõlmama ka toetusi ning kehtivaid hankelepinguid.

Liikmete osamaksete hilinemine

| 23. | 2008. ja 2009. aastal märkis kontrollikoda, et mitmed ühisettevõtte liikmed ei maksnud oma osamakse juhatuse määratud tähtajaks. 2010. aastal oli tähtajaks 31. mai, kuid 28 liikmest ainult 14 maksid osamakse ära õigeaegselt. |
| --- | --- |

23.

2008. ja 2009. aastal märkis kontrollikoda, et mitmed ühisettevõtte liikmed ei maksnud oma osamakse juhatuse määratud tähtajaks. 2010. aastal oli tähtajaks 31. mai, kuid 28 liikmest ainult 14 maksid osamakse ära õigeaegselt.

Komisjoni siseauditi talitus

| 24. | Kontrollikoda tõi esile oma arvamuses nr 4/2008, et ühisettevõtte finantsmääruses ei viidata komisjoni siseauditi talituse volitusele teha ühisettevõtte auditit. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole veel lisatud sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta, (19) on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoda tõi esile oma arvamuses nr 4/2008, et ühisettevõtte finantsmääruses ei viidata komisjoni siseauditi talituse volitusele teha ühisettevõtte auditit. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole veel lisatud sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta, (19) on komisjon ja ühisettevõte võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi talituse vastavate ülesannete selge määratlus.

Ühisettevõtte auditikomitee

| 25. | Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 4/2008, et arvestades eelarve suurust ja ühisettevõtte ülesannete keerukust, peaks ühisettevõte looma auditikomitee, mis oleks juhatuse otseses alluvuses. Kontrollikoda kiidab heaks juhatuse otsuse luua auditikomitee (20). |
| --- | --- |

25.

Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 4/2008, et arvestades eelarve suurust ja ühisettevõtte ülesannete keerukust, peaks ühisettevõte looma auditikomitee, mis oleks juhatuse otseses alluvuses. Kontrollikoda kiidab heaks juhatuse otsuse luua auditikomitee (20).

Asukohariigiga sõlmitav leping

| 26. | Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, toetust, privileege ja immuniteete, kirjutati alla Hispaania Kuningriigi ja ühisettevõtte vahel 28. juunil 2007. aastal ning leping sätestab, et ühisettevõte peab saama enda kasutusse alalised tööruumid mitte hiljem kui kolm aastat pärast lepingu sõlmimist. Auditi ajal ei olnud ühisettevõttel veel alalist asukohta. |
| --- | --- |

26.

Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, toetust, privileege ja immuniteete, kirjutati alla Hispaania Kuningriigi ja ühisettevõtte vahel 28. juunil 2007. aastal ning leping sätestab, et ühisettevõte peab saama enda kasutusse alalised tööruumid mitte hiljem kui kolm aastat pärast lepingu sõlmimist. Auditi ajal ei olnud ühisettevõttel veel alalist asukohta.

ITER projekti rahastamise olukord

| 27. | Mais 2010 edastas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise ITERi projekti seisu kohta, (21) mille kohaselt on vaja ligikaudu 1,4 miljardit eurot, et katta kulude suurenemine Euratomi osamakses ITERile 2012. ja 2013. aastal. |
| --- | --- |

27.

Mais 2010 edastas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise ITERi projekti seisu kohta, (21) mille kohaselt on vaja ligikaudu 1,4 miljardit eurot, et katta kulude suurenemine Euratomi osamakses ITERile 2012. ja 2013. aastal.

| 28. | Juulis 2010 tegi komisjon ettepaneku muuta kehtivat mitmeaastast finantsraamistikku, et katta täiendavad rahalised vajadused aastatel 2012 ja 2013 (22). Euroopa Parlament ja nõukogu selles küsimuses kokkuleppele ei jõudnud. Auditi ajal (aprillis 2011) oli ELi osamakse küsimus ITER projekti rahastamisel endiselt lahendamata. |
| --- | --- |

28.

Juulis 2010 tegi komisjon ettepaneku muuta kehtivat mitmeaastast finantsraamistikku, et katta täiendavad rahalised vajadused aastatel 2012 ja 2013 (22). Euroopa Parlament ja nõukogu selles küsimuses kokkuleppele ei jõudnud. Auditi ajal (aprillis 2011) oli ELi osamakse küsimus ITER projekti rahastamisel endiselt lahendamata.

| 29. | Kontrollikoda märgib, et need arengud võivad märkimisväärselt mõjutada ühisettevõtte tegevust ja võivad lükata edasi Euratomi panust ITERi projekti ehitusetappi. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoda märgib, et need arengud võivad märkimisväärselt mõjutada ühisettevõtte tegevust ja võivad lükata edasi Euratomi panust ITERi projekti ehitusetappi.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

3

Lisas

(4)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastaseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Liikmed on Euratom, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

4

(5)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamise kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

9

(10)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

10

(11)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte finantsmäärusse integreeritud.

11

(12)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

12

(13)  55,8 miljonit eurot maksete assigneeringutest kanti üle 2011. aastasse ning 51,8 miljonit eurot 2009. aastast üle kantud maksete assigneeringutest tühistati aasta lõpus.

13

(14)  2009. aasta aruande punktis 21 viidatakse ühisettevõtte osakondade struktuuri ümberkorraldamisele, mis kontrollikoja arvates tekitab probleeme seoses finants- ja põhitegevuse kohustuste lahususega.

14

(15)  Uus organisatsiooni struktuur on suunatud projektijuhtimisele.

15

(16)  Ametikohad täidetakse eeldatavalt 2011. aasta jooksul.

16

(17)  Kontrollikoja 2009. aasta aruande punkt 20.

17

(18)  Ühisettevõtte siseaudiitor märkis ka, et kulutaotluste maksete eelkontrollid ei ole mõjusad ega kulutaotluste käsitlemiseks hästi ette valmistatud, kuigi aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

18

(19)  Vt kontrollikoja arvamus nr 4/2008.

19

(20)  Auditikomitee luuakse algselt kaheaastaseks perioodiks ning see koosneb viiest liikmest, kellest ühe määrab Euratom.

20

(21)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ITERi projekti seisu ja võimalike edasiste sammude kohta, KOM(2010) 226 lõplik, 4. mai 2010.

21

(22)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused, KOM(2010) 403 lõplik, 20. juuli 2010.

22

---

LISA

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõtted Euroopa Aatomienergia ühenduse asutamislepingu artiklitest 45 ja 49.) | Euroopa Aatomienergia ühenduse asutamislepingu 5. peatükk ja eelkõige | artikkel 45:

  „Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.” |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõtted Euroopa Aatomienergia ühenduse asutamislepingu artiklitest 45 ja 49.)

Euroopa Aatomienergia ühenduse asutamislepingu 5. peatükk ja eelkõige

artikkel 45:

„Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.”

| | artikkel 49:

  „Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.” |
| --- | --- |

artikkel 49:

„Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.”

Ühisettevõtte pädevus

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu otsus nr 2007/198/Euratom)

(Nõukogu otsus nr 2007/198/Euratom)

Eesmärgid

Eesmärgid

| — | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

Ülesanded

| — | jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

Juhtimine

Juhtimine

1 –   Juhatus

1 –

Juhatus

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel.

2 –   Täitevkomitee

2 –

Täitevkomitee

Täitevkomitee abistab juhatust selle otsuste ettevalmistamisel ja täidab mis tahes muid ülesandeid, mida juhatus võib talle delegeerida.

3 –   Teadusprogrammide juhatus

3 –

Teadusprogrammide juhatus

Teadusprogrammide juhatus annab vajaduse korral juhatusele ja direktorile nõu projektikava ja tööprogrammide vastuvõtmise ja rakendamise kohta.

4 –   Direktor

4 –

Direktor

Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja.

5 –   Välisaudit

5 –

Välisaudit

Kontrollikoda.

6 –   Siseaudit

6 –

Siseaudit

Loodud 1. juulil 2009.

7 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

7 –

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Eelarve

241,70 miljonit eurot, millest ühenduse osalus 93 %.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2010

Personali suurus seisuga 31. detsember 2010

234 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 185 oli täidetud.

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 6 |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 6

| — | lepingulised töötajad 84 |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad 84

| — | alalised töötajad: andmed puuduvad |
| --- | --- |

—

alalised töötajad: andmed puuduvad

kogu personal: 275

Personali jaotus tegevuste kaupa (ligikaudne arv):

| — | põhitegevus: 160 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 160

| — | haldusülesanded: 60 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 60

| — | mitmesugused ülesanded: 55 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 55

2010. aastal pakutud tooted ja teenused

2010. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Tegevusalased lepingud: 44 toetust summas 826 miljonit eurot (42 käivitatud) |
| --- | --- |

—

Tegevusalased lepingud: 44 toetust summas 826 miljonit eurot (42 käivitatud)

| — | Halduslepingud: 7 toetust summas 6 miljonit eurot (5 käivitatud) |
| --- | --- |

—

Halduslepingud: 7 toetust summas 6 miljonit eurot (5 käivitatud)

| — | Toetused: 23 toetust summas 8 miljonit eurot (16 käivitatud) |
| --- | --- |

—

Toetused: 23 toetust summas 8 miljonit eurot (16 käivitatud)

| — | Eelarve täitmine:






  — | 99,9 % kulukohustuste assigneeringuid (99,8 % põhitegevust ja 99 % haldustegevust) |
| --- | --- | --- |

—

Eelarve täitmine:

—

99,9 % kulukohustuste assigneeringuid (99,8 % põhitegevust ja 99 % haldustegevust)

| — | 63,4 % maksete assigneeringuid (61,8 % põhitegevust ja 77 % haldustegevust) |
| --- | --- |

—

63,4 % maksete assigneeringuid (61,8 % põhitegevust ja 77 % haldustegevust)

| — | Hankekorraldused:






  — | 4 ITERi projektile (384,44 kIUA, (1) mis vastab 615 miljonile eurole (kokku 803,7 1 135,9 kIUAst ehk 66 % kõikidest Euroopa mitterahalistest sissemaksetest); |
| --- | --- | --- |

—

Hankekorraldused:

—

4 ITERi projektile (384,44 kIUA, (1) mis vastab 615 miljonile eurole (kokku 803,7 1 135,9 kIUAst ehk 66 % kõikidest Euroopa mitterahalistest sissemaksetest);

1

| — | 5 ulatuslikuma lähenemisviisiga lepingutele (98,4 kBAUA, mis vastab 66 miljonile eurole kokku 236,4 kBAUAst, mis on ette nähtud kõikideks Euroopa osamakseteks). |
| --- | --- |

—

5 ulatuslikuma lähenemisviisiga lepingutele (98,4 kBAUA, mis vastab 66 miljonile eurole kokku 236,4 kBAUAst, mis on ette nähtud kõikideks Euroopa osamakseteks).

| — | ITERi krediit: 10,4 kIUA (ITERI arvestusühikut) (summas 16,6 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

ITERi krediit: 10,4 kIUA (ITERI arvestusühikut) (summas 16,6 miljonit eurot)

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

Allikas:

---

(1)  IUA: ITERi arvestusühing.

1

---

ITERi JA TUUMASÜNTEESIENERGEETIKA ARENDAMISE EUROOPA ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Tähelepanekud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

Ühisettevõtte ja sisekontrollisüsteemide ümberkorraldamine

Punktid 16, 17 ja 18

Pärast juhtkonna muutust veebruaris 2010 algas sama aasta teisel poolel ühisettevõtte põhjalik ümberkorraldamine, milles keskenduti projektipõhise juhtimise rakendamisele ja sisekontrolli keskkonna tugevdamisele. Ümberkorralduse osana ja vastuseks siseaudiitori tehtud raharingluse auditile tugevdati finantsjuhtimist: vaadati läbi raharinglus ja jaanuaris 2011 loodi eelarve- ja rahandustalitus. Samal ajal asutati ka raharingluse töörühm, kes dokumenteerib finantsmenetlused, läbivaatuse kontrollimise ja kontroll-loendid ning teeb juhendavaid märkusi, et parandada ühisettevõtte finantsjuhtimissüsteemi.

Samal ajal määrati ametisse sisekontrolli koordineerija, kes vastutab ühisettevõtte eelarve- ja rahandustalituse kontrollikeskkonna koordineerimise eest.

Ühisettevõtte ümberkorraldamine on kogu 2011. aasta vältel jätkunud ühtlase tempoga. Järk-järgult on hakatud korraldama lisakontrolle ja senised vabad juhiametikohad on täidetud. Nüüd on täielikult tööle rakendatud uued raharinglussüsteemid, loodud korraline juhtimisaruandlus ja juhtimissüsteemid toimivad täiel määral.

Võttes arvesse ühisettevõte tegevuse väga spetsiifilist tööstusvaldkonda, kohaldab ettevõte alates 2009. aastast ka ISO-standardi kohast kvaliteeditagamissüsteemi. Kooskõlas organisatsiooni vajadustega ja topelttöö vältimiseks hõlmatakse kvaliteedi tagamine ja infoside ettevõtte laiemasse juhtimissüsteemi.

IT-süsteemid

Punkt 19

Ühisettevõte on täielikult teadlik puudustest rahandus- ja eelarveandmete integreerimisel jooksva tegevusega. Muu hulgas on süsteemi omaniku kehtestatud tehnilised piirangud rahandusandmetele juurdepääsule tekitanud juhtimis- ja aruandlusvahendite sisseseadmisel viivitusi. See probleem lahendati hiljuti eelarve peadirektoraadiga täiendava teenindustaseme lepingu sõlmimisega.

Ühtse lepingute haldussüsteemi loomist on viivitanud ka ITERi projekti ja selle juriidiliste kohustuste täitmise juhtimise keerukus nii haldus- kui ka tegevustasandil. Praeguste vastuste ettevalmistamise ajal oli keskne lepinguhaldussüsteem juhtkonnas kinnitamisel ning koostatakse tegevusplaani, et lahendada kuhjunud kodeerimisülesanded ja normaliseerida olukord.

Muud küsimused

Toetused ja hanked

Punkt 20

Ühisettevõte kinnitab, et kontrollikoja soovitust on juba menetlustes rakendatud ja avaldamise strateegia on paigas. Tuleb märkida, et vähem spetsialiseeritud tööstusvaldkondades on ettevõte saanud oma hankekonkursil kuni 33 pakkumust, mis näitab selgelt, et olemuslikult ei sõltu probleem ettevõtte kasutatavatest suhtlus- ja teavitamismeetoditest, vaid selle tekitab tööstuse spetsiifilisus, nagu ka kontrollikoda ise märkis. Ühisettevõte ei saa mõjutada turul olemasoleva eriteadmuse taset.

Punkt 21

Tehnilise hindamise aruanded ja vastuvõtuteated on allkirjastatud ja kinnitavad, et tehtud kulutused on kooskõlas tegevusega. Kulutaotluste kohta tehakse ka rahanduskontroll. Ettevõte nõustub, et tehtud kontrollimiste dokumentatsiooni saab parandada. Seda küsimust käsitleb sisekontrolli töörühm ja menetlusi tugevdatakse.

Liikmete osamaksete hilinemine

Punkt 23

Ühisettevõtte põhikiri ei võimalda võtta liikmete osamaksete laekumise kindlustamiseks muid õigusmeetmeid kui meeldetuletuse saatmine. Liikmete osamaksete jätkuv hilinemine võeti 2011. aasta mai lõpus juhatuse päevakorda.

Kiideti heaks otsus nõuda liikme aastaosamakse hilinemise korral viivist. Kinnitati ka intressimäära üksikasju ja viivisenõudeid määratlev raamistik.

Asukohariigiga sõlmitav leping

Punkt 26

Hispaania Kuningriigi ja ühisettevõtte vahel 2007. aastal sõlmitud asukohalepingus on tõesti ette nähtud, et Hispaania varustab ühisettevõtte alaliste tööruumidega mitte hiljem kui kolm aastat pärast lepingu sõlmimist. Lepingus on ka sätestatud, et kuni alalised tööruumid puuduvad, annab Hispaania ajutised tööruumid. Hispaania ei ole veel andnud alalisi tööruume ja ühisettevõte tegutseb ajutistes tasuta tööruumides, kusjuures Hispaania maksab hoone kogukulud (hoone üür ja hooldus, nagu on ette nähtud asukohalepingus; ühisettevõte maksab ajutiste ruumide üürniku osa). Ühisettevõtte ja asukohariigi aruteludes teatati, et Hispaania otsib püsilahendust, mis peaks esitatama ettevõttele kinnitamiseks enne 2011. aasta lõppu.

Tuleb aga märkida, et praegune olukord ei mõjuta organisatsiooni negatiivselt.

ITERi projekti rahastamise olukord

Punktid 27, 28 ja 29

Juulis 2010 toimunud ITERi nõukoguks valmistumisel hindas ühisettevõte, kas ITERi projekti põhigraafiku läbivaadatud variant, mille kohaselt ehitusfaas lõpeb novembris 2019, on teostatav ning selleks vajalikud ressursid piisavad. Ettevõte analüüsis võimalikke tootmisviise ning hindas kulusid ja seonduvaid riske. Põhigraafik kiideti heaks ITERi nõukogu koosolekul; Euroopa Liit oli tingimisi poolt, sest eelarvepädevad asutused ei olnud veel ITERi rahastamist heaks kiitnud ega kindlustanud.

Ühisettevõte on täitnud 2010. aastal ITERi ülesandeid vastavalt põhigraafikule. 2010. aasta tööprogrammis ette nähtud tegevustest 95 % on algatatud plaanikohaselt. Tegevuste viivituse korral võeti meetmeid, et mõju leevendada ja püsida nn esimese plasma töödega graafikus.

Ühisettevõte on 2011. aastal jätkanud ITERiga seotud ülesannete täitmist vastavalt põhigraafikule ja paljudes valdkondades on tööd kulgenud edukalt. Samal ajal on olnud viivitusi mõnes Euroopa Liidu siseses ja välises võtmeküsimuses. Märtsis Ida-Jaapanis toimunud maavärin on samuti mõjutanud negatiivselt ITERi töögraafikut. Selle tagajärjel palus eelkõige Euroopa Liit ITERi nõukogu viimasel istungil juunis, et organisatsioon moodustaks peadirektori juhtimisel koos kõigi riiklike asutustega eritöörühma, mis tuvastaks kriitiliste küsimuste lahendamise viisid, nii et viivitused oleksid minimaalsed ega ületataks üldiste kuluhinnangute piire.

Olenemata graafiku optimeerimisest kasutatakse 2012. Ja 2013. aastaks taotletud lisasummasid eelkõige 2012. ja 2013. aastaks planeeritud ITERi põhihoonete ehitamise väga ulatuslike lepingute sõlmimise toetuseks.

2012. ja 2013. aasta lisaeelarvet arutati liikmesriikidega 27. septembril nõukogu eelarvekomitee koosolekul. Eesistujariik kavatseb esitada ettepaneku eelnõu volituste saamiseks, mida arutatakse Euroopa Liidu Parlamendis eelarve kolmepoolsel arutelul 19. oktoobril, et jõuda kokkuleppele enne ITERi nõukogu koosolekut novembri keskel, mis peaks uue põhigraafiku heaks kiitma.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/32

---

ARUANNE

ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/05

SISSEJUHATUS

| 1. | Ühisettevõte SESAR loodi veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. Ühisettevõte asub Brüsselis. |
| --- | --- |

1.

Ühisettevõte SESAR loodi veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. Ühisettevõte asub Brüsselis.

| 2. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  a) | „määratlemisetapp” algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopalise võrgu transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukava; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

a)

„määratlemisetapp” algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopalise võrgu transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukava;

| b) | „arendusetappi” (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (2) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

b)

„arendusetappi” (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (2) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| c) | „kasutuselevõtu etappi” (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

c)

„kasutuselevõtu etappi” (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine.

| 3. | Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad.

| 4. | Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopalise võrgu transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste huvirühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

4.

Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopalise võrgu transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste huvirühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

| 5. | Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, (7) omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, (7) omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

| 16. | Haldusnõukogu heakskiidetud 2010. aasta lõplik eelarve sisaldas 135 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 143 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,3 % ja 82,2 %. |
| --- | --- |

16.

Haldusnõukogu heakskiidetud 2010. aasta lõplik eelarve sisaldas 135 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 143 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97,3 % ja 82,2 %.

| 17. | 2010. aastal moodustasid liikmete osamaksed (55,6 miljonit eurot) koos eelmise aasta tulemiga (86,5 miljonit eurot) kokku 142,1 miljonit eurot, neile vastasid aga maksed ning assigneeringute ülekanded summas 84,9 miljonit eurot ja 3,7 miljonit eurot. Selle tulemuseks oli 53,5 miljoni euro suurune eelarveülejääk aasta lõpus ja hoiused pangakontodel (kogusummas 57,2 miljonit eurot). See ei ole kooskõlas eelarve tasakaalu põhimõttega. |
| --- | --- |

17.

2010. aastal moodustasid liikmete osamaksed (55,6 miljonit eurot) koos eelmise aasta tulemiga (86,5 miljonit eurot) kokku 142,1 miljonit eurot, neile vastasid aga maksed ning assigneeringute ülekanded summas 84,9 miljonit eurot ja 3,7 miljonit eurot. Selle tulemuseks oli 53,5 miljoni euro suurune eelarveülejääk aasta lõpus ja hoiused pangakontodel (kogusummas 57,2 miljonit eurot). See ei ole kooskõlas eelarve tasakaalu põhimõttega.

| 18. | Vastavalt ühisettevõtte SESAR finantseeskirjade artiklile 6 ei ole eelarve assigneeringutes kehtestatud summadest suuremaid kulutusi lubatud siduda ega neile heakskiitu anda. Kahe eelarvejao – halduskulud ning uuringud ja arendustegevus – puhul ületasid heakskiidetud kulutused eelarvelisi assigneeringuid vastavalt 11 % ja 9 %. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt ühisettevõtte SESAR finantseeskirjade artiklile 6 ei ole eelarve assigneeringutes kehtestatud summadest suuremaid kulutusi lubatud siduda ega neile heakskiitu anda. Kahe eelarvejao – halduskulud ning uuringud ja arendustegevus – puhul ületasid heakskiidetud kulutused eelarvelisi assigneeringuid vastavalt 11 % ja 9 %.

MUUD KÜSIMUSED

Sisekontrollisüsteemid

| 19. | 2010. aastal võttis ühisettevõte kasutusele finantsaruandlussüsteemid, mida kasutab ka komisjon (ABAC ja SAP). Ühisettevõtte SESAR rakenduskava juhtimissüsteem ei olnud finantsaruandlussüsteemidesse siiski integreeritud. 2010. aasta lõpus ei olnud peaarvepidaja veel andnud heakskiitu raamatupidamisaruannete aluseks olevale äritegevusele, nagu ühisettevõtte eeskirjades on nõutud. |
| --- | --- |

19.

2010. aastal võttis ühisettevõte kasutusele finantsaruandlussüsteemid, mida kasutab ka komisjon (ABAC ja SAP). Ühisettevõtte SESAR rakenduskava juhtimissüsteem ei olnud finantsaruandlussüsteemidesse siiski integreeritud. 2010. aasta lõpus ei olnud peaarvepidaja veel andnud heakskiitu raamatupidamisaruannete aluseks olevale äritegevusele, nagu ühisettevõtte eeskirjades on nõutud.

Liikmete osamaksete hilinemine

| 20. | Ühisettevõtte liikmete poolt makstavate iga-aastaste rahaliste osamaksete tähtaega – 1. juuli 2010 – ei järgitud. Maksed hilinesid 12–113 päeva. Kaks liiget ei olnud veel 2010. aasta lõpuks oma osamakset tasunud. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte liikmete poolt makstavate iga-aastaste rahaliste osamaksete tähtaega – 1. juuli 2010 – ei järgitud. Maksed hilinesid 12–113 päeva. Kaks liiget ei olnud veel 2010. aasta lõpuks oma osamakset tasunud.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 21. | Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et ühisettevõtte põhikirja sätet, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori ülesandeid, tuleb täpsustada. Kuigi põhikirja ei ole muudetud, märgib kontrollikoda, et komisjon ja ühisettevõte on võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseaudititalituse ja ühisettevõtte siseauditifunktsiooni vastavate ülesannete täpsem määratlus. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et ühisettevõtte põhikirja sätet, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori ülesandeid, tuleb täpsustada. Kuigi põhikirja ei ole muudetud, märgib kontrollikoda, et komisjon ja ühisettevõte on võtnud meetmeid, et tagada komisjoni siseaudititalituse ja ühisettevõtte siseauditifunktsiooni vastavate ülesannete täpsem määratlus.

| 22. | Kooskõlas kontrollikoja esitatud arvamustega on siseaudititalituse peadirektor kõikidele ELi ühisettevõtetele adresseeritud teates kinnitanud siseaudititalitusele üldisest finantsmäärusest tulenevat kohustust toimida ühisettevõtete siseaudiitorina. Ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu on teinud oma siseauditi funktsiooni eeskirjadesse vastavad muudatused. |
| --- | --- |

22.

Kooskõlas kontrollikoja esitatud arvamustega on siseaudititalituse peadirektor kõikidele ELi ühisettevõtetele adresseeritud teates kinnitanud siseaudititalitusele üldisest finantsmäärusest tulenevat kohustust toimida ühisettevõtete siseaudiitorina. Ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu on teinud oma siseauditi funktsiooni eeskirjadesse vastavad muudatused.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 12. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Ühisettevõtte SESAR finantseeskirjad, mille ühisettevõtte haldusnõukogu võttis vastu 28. juuli 2009. aasta otsusega.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelised Standardid.

10

---

LISA

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

pädevusvaldkonnad

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Artikkel 187) | Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos.
  ELi teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist või tutvustamist hõlmavate programmide edukas elluviimine. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus

  (nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1361/2008) | Põhieesmärgid

  Ühisettevõtte SESAR eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab ATM üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:






  — | projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Artikkel 187)

Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos.

ELi teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist või tutvustamist hõlmavate programmide edukas elluviimine.

Ühisettevõtte pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Põhieesmärgid

Ühisettevõtte SESAR eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab ATM üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

—

projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid;

| — | projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale; |
| --- | --- |

—

projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavale;

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, õhuruumi kasutajad, kutseühingud, lennuväljad ja töötlev tööstus, samuti asjaomased teadusasutused või asjaomased teadusringkonnad; |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, õhuruumi kasutajad, kutseühingud, lennuväljad ja töötlev tööstus, samuti asjaomased teadusasutused või asjaomased teadusringkonnad;

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust; |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust;

| — | lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse juhtimissüsteemi üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

Juhtimine

1 –   Haldusnõukogu

Haldusnõukogu ülesanded:

| a) | võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

| d) | anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle; |
| --- | --- |

d)

anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

| e) | kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

e)

kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

| f) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; |
| --- | --- |

f)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle;

| g) | võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

| h) | võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

| k) | teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

k)

teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

| l) | kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord; |
| --- | --- |

l)

kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord;

| m) | määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral; |
| --- | --- |

m)

määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral;

| n) | otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle; |
| --- | --- |

n)

otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle;

| o) | muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud; |
| --- | --- |

o)

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

| p) | võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

p)

võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

2 –   Tegevdirektor

Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

Tegevdirektor juhib projekti SESAR ellurakendamist haldusnõukogu määratletud suuniste raames ning on vastutav haldusnõukogu ees. Ta esitab haldusnõukogule kogu teabe, mida see oma ülesannete täitmiseks vajab.

Tegevdirektori kohustused:

| a) | ühisettevõtte töötajate, sh artiklis 8 osutatud töötajate töölevõtmine, juhtimine ja kontrollimine; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte töötajate, sh artiklis 8 osutatud töötajate töölevõtmine, juhtimine ja kontrollimine;

| b) | ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine;

| c) | haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine; |
| --- | --- |

c)

haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine;

| d) | ühisettevõtte üldise ja iga-aastase tööprogrammi, sealhulgas programmi eeldatavate kulude koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

d)

ühisettevõtte üldise ja iga-aastase tööprogrammi, sealhulgas programmi eeldatavate kulude koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule;

| e) | iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine vastavalt finantsmäärustele ning nende esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

e)

iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine vastavalt finantsmäärustele ning nende esitamine haldusnõukogule;

| f) | ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega võetud kohustuste täitmise tagamine; |
| --- | --- |

f)

ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega võetud kohustuste täitmise tagamine;

| g) | ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti vältimise tagamine; |
| --- | --- |

g)

ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti vältimise tagamine;

| h) | projekti SESAR iga-aastase eduaruande ja finantsaruande ning muude haldusnõukogu poolt nõutavate aruannete koostamine ning esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

h)

projekti SESAR iga-aastase eduaruande ja finantsaruande ning muude haldusnõukogu poolt nõutavate aruannete koostamine ning esitamine haldusnõukogule;

| i) | raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

i)

raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule;

| j) | kõikide projektis SESAR muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule. |
| --- | --- |

j)

kõikide projektis SESAR muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule.

3 –   Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

4 –   Välisaudit

Kontrollikoda.

5 –   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Euroopa Parlament, nõukogu ja ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid (2009. aasta andmed)

Eelarve

134,7 miljonit eurot

(325,1 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembri 2010 seisuga

2010. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 39 ajutist töötajat ja 3 lähetuses viibivat riiklikku eksperti, mis moodustavad kokku 42 töökohta, millest 37 olid 2010. aasta lõpuks täidetud (2009. aastal oli täidetud töökohti 18):

| — | 23 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt, |
| --- | --- |

—

23 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt,

| — | 10 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat, |
| --- | --- |

—

10 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat,

| — | 2 lepingulist töötajat, |
| --- | --- |

—

2 lepingulist töötajat,

| — | 2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Personali jaotus tegevuste kaupa

| — | Põhitegevus: 21 |
| --- | --- |

—

Põhitegevus: 21

| — | Haldus- ja abiülesanded: 15 |
| --- | --- |

—

Haldus- ja abiülesanded: 15

| — | Mitmesugused ülesanded: 1 |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded: 1

2010. aastal pakutud tooted ja teenused

Pärast programmi SESAR tegevuse käivitamist juunis 2009 toimunud arengud:

| a) | 2010. aasta lõpuks oli käivitatud 285 projekti ja 232 projekti oli rakendamisel; toimub IBAFO II raames elluviidavate tegevuste integreerimine ja ligikaudu 1 800 inimest on praegu kaasatud programmi SESAR erinevatesse projektidesse. Programmi tegevus kulgeb plaanikohaselt ning on aluseks tulevastele arengutele, mis aitavad kaasa 2012. aasta strateegiliste eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

a)

2010. aasta lõpuks oli käivitatud 285 projekti ja 232 projekti oli rakendamisel; toimub IBAFO II raames elluviidavate tegevuste integreerimine ja ligikaudu 1 800 inimest on praegu kaasatud programmi SESAR erinevatesse projektidesse. Programmi tegevus kulgeb plaanikohaselt ning on aluseks tulevastele arengutele, mis aitavad kaasa 2012. aasta strateegiliste eesmärkide saavutamisele;

| b) | 2010. aasta juunis tehti esimene Engineering Review Session ehk hinnati erinevate tööpakettide/-projektide edenemist ühisettevõtte SESAR eesmärkide saavutamisel. Hindamise käigus tõsteti esile eelkõige seda, kuidas on kehtestatud määrava tähtsusega sõltuvused ning kuidas need aitavad kaasa projektide ühtsele liikumisele eesmärkide suunas, samuti rõhutati mõningate parandusmeetmete tegemise vajadust ajakavade, sisu ja tehniliste meetodite ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

b)

2010. aasta juunis tehti esimene Engineering Review Session ehk hinnati erinevate tööpakettide/-projektide edenemist ühisettevõtte SESAR eesmärkide saavutamisel. Hindamise käigus tõsteti esile eelkõige seda, kuidas on kehtestatud määrava tähtsusega sõltuvused ning kuidas need aitavad kaasa projektide ühtsele liikumisele eesmärkide suunas, samuti rõhutati mõningate parandusmeetmete tegemise vajadust ajakavade, sisu ja tehniliste meetodite ühtlustamiseks;

| c) | programmiga seotud aruandlusega seoses on ühisettevõte võtnud kasutusele liikmete tegevuse alusel struktureeritud kvartaliaruandluse, mille liikmed peavad esitama alates 2010. aasta III kvartalist. Nimetatud aruanne annab ühisettevõttele täiendavat järelevalveteavet programmi eesmärkide täitmisel liikmete poolt tehtud jõupingutuste kohta ning kaasneva riski kohta; |
| --- | --- |

c)

programmiga seotud aruandlusega seoses on ühisettevõte võtnud kasutusele liikmete tegevuse alusel struktureeritud kvartaliaruandluse, mille liikmed peavad esitama alates 2010. aasta III kvartalist. Nimetatud aruanne annab ühisettevõttele täiendavat järelevalveteavet programmi eesmärkide täitmisel liikmete poolt tehtud jõupingutuste kohta ning kaasneva riski kohta;

| d) | valideerimise osas koostasid SESARi partnerid valideerimise ja kontrollimise juhised, milles rõhutatakse eelkõige vajadust olla kogu valideerimistegevuse puhul võimalikult lähedal tegelikule tegevuskeskkonnale; |
| --- | --- |

d)

valideerimise osas koostasid SESARi partnerid valideerimise ja kontrollimise juhised, milles rõhutatakse eelkõige vajadust olla kogu valideerimistegevuse puhul võimalikult lähedal tegelikule tegevuskeskkonnale;

| e) | on käivitatud tööpakett E (pikaajalised teadusuuringud) ja tööpakett 11 (lennutegevuskeskuse süsteemid) ning nende tegevused peaksid täismahus algama vastavalt aasta lõpus ja 2011. aasta esimeses kvartalis; |
| --- | --- |

e)

on käivitatud tööpakett E (pikaajalised teadusuuringud) ja tööpakett 11 (lennutegevuskeskuse süsteemid) ning nende tegevused peaksid täismahus algama vastavalt aasta lõpus ja 2011. aasta esimeses kvartalis;

| f) | programmi kõikide huvirühmade kaasatuse tagamiseks on ühisettevõte kindlustanud nende osalemise otse Eurocontroli poolt läbiviidavate hankemenetluste tulemusel sõlmitavate lepingute kaudu:






  — | 2010. aasta esimeste kuude jooksul sõlmiti leping „odava õhuruumi kasutajate” ekspertarvamuse lisamiseks. 2010. aastal võetud kulukohustuste summa on 1,5 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

f)

programmi kõikide huvirühmade kaasatuse tagamiseks on ühisettevõte kindlustanud nende osalemise otse Eurocontroli poolt läbiviidavate hankemenetluste tulemusel sõlmitavate lepingute kaudu:

—

2010. aasta esimeste kuude jooksul sõlmiti leping „odava õhuruumi kasutajate” ekspertarvamuse lisamiseks. 2010. aastal võetud kulukohustuste summa on 1,5 miljonit eurot;

| — | sõjaväe kaasatuse puhul luuakse järjest enam kontakte erinevate riiklike kaitseasutuste ja Eurocontrol DCMAC kaudu. Kõrgema sõjalise nõuniku töölevõtmine 2010. aasta mais on oluliselt suurendanud SESARiga seotud teadlikkust sõjaväeringkondades; |
| --- | --- |

—

sõjaväe kaasatuse puhul luuakse järjest enam kontakte erinevate riiklike kaitseasutuste ja Eurocontrol DCMAC kaudu. Kõrgema sõjalise nõuniku töölevõtmine 2010. aasta mais on oluliselt suurendanud SESARiga seotud teadlikkust sõjaväeringkondades;

| — | kutseühingute kaasatus on tagatud iga ühingu ja ühisettevõtte nimel Eurocontroli poolt sõlmitava viie lepinguga. 2010–2012. aastani kestvaks perioodiks võetud kulukohustuste summa on miljon eurot, mis on Eurocontroli rahaline osamakse. Haldamise ja maksete eest vastutab Eurocontrol pärast seda, kui ühisettevõte on tulemused heaks kiitnud; |
| --- | --- |

—

kutseühingute kaasatus on tagatud iga ühingu ja ühisettevõtte nimel Eurocontroli poolt sõlmitava viie lepinguga. 2010–2012. aastani kestvaks perioodiks võetud kulukohustuste summa on miljon eurot, mis on Eurocontroli rahaline osamakse. Haldamise ja maksete eest vastutab Eurocontrol pärast seda, kui ühisettevõte on tulemused heaks kiitnud;

| g) | AIRE (Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks) hankemenetluse teine etapp käivitati ja lõpetati ning selle tulemusel sõlmiti erinevate tegevusi elluviivate konsortsiumitega 18 lepingut. Võetud kulukohustuste kogusumma on 2,7 miljonit eurot; |
| --- | --- |

g)

AIRE (Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks) hankemenetluse teine etapp käivitati ja lõpetati ning selle tulemusel sõlmiti erinevate tegevusi elluviivate konsortsiumitega 18 lepingut. Võetud kulukohustuste kogusumma on 2,7 miljonit eurot;

| h) | ühisettevõte käivitas traadita sideteenuse uuringu 2010. aasta mais ning sõlmis kaks lepingut summas 0,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

h)

ühisettevõte käivitas traadita sideteenuse uuringu 2010. aasta mais ning sõlmis kaks lepingut summas 0,5 miljonit eurot;

| i) | pärast ELi ja Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti vahelise koostöömemorandumi allkirjastamist kehtestab ühisettevõte koostöös Euroopa Komisjoni ja Eurocontroliga sobivaima raamistiku memorandumi elluviimiseks konkreetsete tegevuste kaudu. Seoses sellega kavatseb ühisettevõte tagada, et tema projektides osalevad liikmed oleksid oma Ameerika pooltele kontaktpunktideks erinevates asjassepuutuvates valdkondades. Lisaks loodi ELi ja Eurocontroli koostöös välissuhteid erinevates strateegilistes valdkondades terves maailmas, eriti Brasiilias, Hiinas, Indias ja Lähis-Idas; |
| --- | --- |

i)

pärast ELi ja Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti vahelise koostöömemorandumi allkirjastamist kehtestab ühisettevõte koostöös Euroopa Komisjoni ja Eurocontroliga sobivaima raamistiku memorandumi elluviimiseks konkreetsete tegevuste kaudu. Seoses sellega kavatseb ühisettevõte tagada, et tema projektides osalevad liikmed oleksid oma Ameerika pooltele kontaktpunktideks erinevates asjassepuutuvates valdkondades. Lisaks loodi ELi ja Eurocontroli koostöös välissuhteid erinevates strateegilistes valdkondades terves maailmas, eriti Brasiilias, Hiinas, Indias ja Lähis-Idas;

| j) | vastavalt haldusnõukogu poolt heaks kiidetud eelarvele on rakendatud teavituskava. Teavitusrühma tegevuse raames Amsterdamis toimuv iga-aastane ülemaailmne lennujuhtimise konverents on hea näide määratletud ressurssidega mõjusate ja tõhusate tulemuste saavutamisest; |
| --- | --- |

j)

vastavalt haldusnõukogu poolt heaks kiidetud eelarvele on rakendatud teavituskava. Teavitusrühma tegevuse raames Amsterdamis toimuv iga-aastane ülemaailmne lennujuhtimise konverents on hea näide määratletud ressurssidega mõjusate ja tõhusate tulemuste saavutamisest;

| k) | tekkepõhise raamatupidamise ja SAP-süsteemi rakendamine jõudis lõpuni 2010. aasta mais ning tekkepõhise raamatupidamise varade ja tekkepõhise raamatupidamise lepingu moodulid on kavas rakendada 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

k)

tekkepõhise raamatupidamise ja SAP-süsteemi rakendamine jõudis lõpuni 2010. aasta mais ning tekkepõhise raamatupidamise varade ja tekkepõhise raamatupidamise lepingu moodulid on kavas rakendada 2011. aasta lõpuks.

Allikas: ühisettevõtte SESAR edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE SESAR VASTUSED

| 17. | Ühisettevõtte SESAR hinnangul on eelarve tasakaalu põhimõtet järgitud senisest paremini. 2010. aasta lõpus oli sularaha üle 57,2 miljoni euro, mis on 34 % vähem kui 2009. aastal. Liikmete osamaksetest (55,6 miljonit eurot) laekus 43,8 miljonit eurot aasta viimastel nädalatel. Need osamaksed on ette nähtud 2011. aasta tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte SESAR hinnangul on eelarve tasakaalu põhimõtet järgitud senisest paremini. 2010. aasta lõpus oli sularaha üle 57,2 miljoni euro, mis on 34 % vähem kui 2009. aastal. Liikmete osamaksetest (55,6 miljonit eurot) laekus 43,8 miljonit eurot aasta viimastel nädalatel. Need osamaksed on ette nähtud 2011. aasta tegevuse rahastamiseks.

| 18. | Ühisettevõtte võtab kontrollikoja tähelepanekut arvesse, kuid arvestades SESARi piiratud kestust, saab ta kanda maksete assigneeringute kogusumma aastate 2007–2016 eelarvesse vaid ühekorraga, et vältida kogueelarve künnise ületamist SESARi arendusetapi lõpus 2016. aastal. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõtte võtab kontrollikoja tähelepanekut arvesse, kuid arvestades SESARi piiratud kestust, saab ta kanda maksete assigneeringute kogusumma aastate 2007–2016 eelarvesse vaid ühekorraga, et vältida kogueelarve künnise ületamist SESARi arendusetapi lõpus 2016. aastal.

| 19. | Ühisettevõte on välja töötanud tegevusprogrammi juhtimise süsteemi, mis täiendab finants- ja eelarvearuandlust. SESARi hinnangul on ettevõtte süsteemid piisavalt integreeritud, võttes arvesse finantsaruandlussüsteemide ABAC ja SAP kasutuspiiranguid. SESAR kavatseb võtta süsteemid ABAC Assets ja ABAC Contract 2011. aasta lõpuks kasutusele. Ühisettevõtte peaarvepidaja aruanne, mis käsitleb olemasolevate süsteemide valideerimist, valmib samuti 2011. aastal. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõte on välja töötanud tegevusprogrammi juhtimise süsteemi, mis täiendab finants- ja eelarvearuandlust. SESARi hinnangul on ettevõtte süsteemid piisavalt integreeritud, võttes arvesse finantsaruandlussüsteemide ABAC ja SAP kasutuspiiranguid. SESAR kavatseb võtta süsteemid ABAC Assets ja ABAC Contract 2011. aasta lõpuks kasutusele. Ühisettevõtte peaarvepidaja aruanne, mis käsitleb olemasolevate süsteemide valideerimist, valmib samuti 2011. aastal.

| 20. | 2010. aasta lõpus jätsid kaks liiget maksmata osamaksed kogusummas 18 000 eurot. Maksed hilinesid konsortsiumisisese kommunikatsiooniprobleemi tõttu. Osamaksed laekusid 2011. aasta alguses. |
| --- | --- |

20.

2010. aasta lõpus jätsid kaks liiget maksmata osamaksed kogusummas 18 000 eurot. Maksed hilinesid konsortsiumisisese kommunikatsiooniprobleemi tõttu. Osamaksed laekusid 2011. aasta alguses.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/40

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/06

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017.

| 2. | Ühisettevõtte ülesanneteks on muuhulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu koostöös erasektori ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ülesanneteks on muuhulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu koostöös erasektori ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3).

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus.

| 4. | ELi maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot, see makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Tööstusrühmitus peaks katma 50 % jooksvatest kuludest (maksimaalselt 10 miljonit eurot) ning peaks osalema teadustöö rahastamisel mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot, see makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Tööstusrühmitus peaks katma 50 % jooksvatest kuludest (maksimaalselt 10 miljonit eurot) ning peaks osalema teadustöö rahastamisel mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi toetusega.

| 5. | Ühisettevõte sai rahaliselt iseseisvaks 15. novembril 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai rahaliselt iseseisvaks 15. novembril 2010.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (8). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (8).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (12) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (12) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Majandusliku iseseisvuse viibimine

| 16. | Kontrollikoda on arvamusel, et nõukogu määruse jõustumisest kuni ühisettevõtte tegelikult majanduslikult iseseisvaks saamiseni (15. november 2010) kulunud 28 kuud on liiga pikk aeg. Majandusliku iseseisvuse viibimise tõttu tehti kõik toetusesaajatele mõeldud maksed 2010. aasta kuue viimase nädala jooksul. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda on arvamusel, et nõukogu määruse jõustumisest kuni ühisettevõtte tegelikult majanduslikult iseseisvaks saamiseni (15. november 2010) kulunud 28 kuud on liiga pikk aeg. Majandusliku iseseisvuse viibimise tõttu tehti kõik toetusesaajatele mõeldud maksed 2010. aasta kuue viimase nädala jooksul.

Sisekontrollisüsteemid

| 17. | 2010. aasta lõpuks ei olnud süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult formaliseeritud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad. |
| --- | --- |

17.

2010. aasta lõpuks ei olnud süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult formaliseeritud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad.

| 18. | Infotehnoloogiliste kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades (13) esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel. |
| --- | --- |

18.

Infotehnoloogiliste kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades (13) esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel.

Mitterahalise toetuse hindamise metoodika

| 19. | Mitterahalise toetuse hindamise metoodikat ei ole veel välja töötatud (14). Ühisettevõte on võtnud endale ülesandeks vastav metoodika 2011. aasta jooksul välja töötada, et olla võimeline maksetaotlusi kinnitama. |
| --- | --- |

19.

Mitterahalise toetuse hindamise metoodikat ei ole veel välja töötatud (14). Ühisettevõte on võtnud endale ülesandeks vastav metoodika 2011. aasta jooksul välja töötada, et olla võimeline maksetaotlusi kinnitama.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 20. | Kontrollikoda toob välja vajaduse muuta ühisettevõtte finantseeskirju nii, et need sisaldaksid viidet ühisettevõtete suhtes kohaldatavas komisjoni raamfinantsmääruses sätestatud komisjoni siseaudiitori pädevusele (15). Komisjon ja ühisettevõte on võtnud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda toob välja vajaduse muuta ühisettevõtte finantseeskirju nii, et need sisaldaksid viidet ühisettevõtete suhtes kohaldatavas komisjoni raamfinantsmääruses sätestatud komisjoni siseaudiitori pädevusele (15). Komisjon ja ühisettevõte on võtnud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud.

Puudub leping asukohariigiga

| 21. | Vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud. |
| --- | --- |

21.

Vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1).

1

(2)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üheks alussambaks.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

3

Lisas

(4)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 12 lõikes 3 sätestatakse, et „FCH ühisettevõtte tegevuskulusid rahastatakse ühenduse rahalise toetuse ning ühisettevõtte tegevuses osalevate juriidiliste isikute mitterahalise toetusega”.

4

(5)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded koosnevad eelarve tulemiaruandest, selle selgitavast võrdlemisest tulemiaruandega ja aruandest eelarve täitmise kohta 2010. aastal.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

9

(10)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

10

(11)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

11

(12)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelised Standardid (ISSAI).

12

(13)  a) Ebatäielik IT kavandamistsükkel; b) puudub konfidentsiaalsus- ja andmetervikluse nõuetele vastav andmete klassifitseerimine; c) puuduvad formaalne talitluspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaasteplaan.

13

(14)  Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 12 lõikes 7 sätestatakse, et „FCH ühisettevõte määrab mitterahaliste toetuste hindamise metoodika kindlaks kooskõlas oma finantseeskirjadega ning lähtuvalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjadest”.

14

(15)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.

15

---

LISA

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.
  Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:






  — | saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Ühisettevõtte pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.

Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

—

saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides;

| — | toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks;

| — | toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

—

toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel;

| — | julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. |
| --- | --- |

—

julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.

Ülesanded

| — | tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine; |
| --- | --- |

—

tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine;

| — | saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; |
| --- | --- |

—

saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks;

| — | võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

—

võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil;

| — | integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; |
| --- | --- |

—

integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad;

| — | ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket; |
| --- | --- |

—

ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket;

| — | soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

—

soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas;

| — | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega;

| — | edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist; |
| --- | --- |

—

edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist;

| — | teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

—

teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks;

| — | teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni;

| — | korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega; |
| --- | --- |

—

korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega;

| — | töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava; |
| --- | --- |

—

töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava;

| — | kindlustada ühendusepoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid; |
| --- | --- |

—

kindlustada ühendusepoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid;

| — | tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

—

tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine;

| — | avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa; |
| --- | --- |

—

avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa;

| — | teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust; |
| --- | --- |

—

teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust;

| — | tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte; |
| --- | --- |

—

tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte;

| — | jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

—

jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös;

| — | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega;

| — | jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

—

jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme;

| — | tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks.

Juhtimine

Ühisettevõtte organid on:

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor;

| c) | teaduskomitee. |
| --- | --- |

c)

teaduskomitee.

1 –   Juhatus

Juhatus on ühisettevõtte põhiline otsustav organ.

2 –   Direktor

Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

3 –   Komiteed

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte.

Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

| a) | nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas; |
| --- | --- |

a)

nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas;

| b) | nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas; |
| --- | --- |

b)

nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas;

| c) | nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas. |
| --- | --- |

c)

nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas.

Ühisettevõtte välisorganid on:

FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm ja sidusrühmade üldkogu.

4 –   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm

Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja assotsieerunud riigist.

Rühma tähtsamad ülesanded on avaldada arvamust ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammude kohta, jälgida eesmärkidest kinnipidamist ja koordineerida tööd liikmesriikide programmidega, vältimaks nende kattumist.

5 –   Sidusrühmade üldkogu

Sidusrühmade üldkogul on tähtis roll ühisettevõtte tegevust tutvustava teabe levitamisel. Üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

Ühisettevõtte sise- ja välisaudiitor ning eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus on:

6 –   Siseaudit

| — | Ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus), |
| --- | --- |

—

Ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus),

| — | Komisjoni siseauditi teenistus. |
| --- | --- |

—

Komisjoni siseauditi teenistus.

7 –   Välisaudit

Kontrollikoda.

8 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

97,4 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid, millest 94,2 miljonit eurot on rahastatud põhitegevusele eraldatud ELi eelarvetoetusena (kavandatud on samas mahus erasektori liikmete mitterahalist toetust) ja 3,2 miljonit eurot jooksvateks kuludeks.

Personali suurus 31. detsembri 2010 seisuga

Ametikohtade loetelu sisaldab 18 ajutise teenistuja ametikohta, millest 31. detsembri 2010 seisuga oli täidetud 14.

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: E/K |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: E/K

| — | lepingulised töötajad: 2 |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 2

| — | kohalikud teenistujad: E/K |
| --- | --- |

—

kohalikud teenistujad: E/K

Personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 6 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 6

| — | haldusülesanded: 6 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 6

| — | mitmesugused ülesanded: 6 |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 6

2010. aasta tegevus ja osutatud teenused

Põhitegevuse saavutused:

| — | Mitmeaastase rakenduskava ülevaatamine (alustati 2010. aasta novembris), mis keskendub kava eesmärkide ja prioriteetide ajakohastamisele; |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase rakenduskava ülevaatamine (alustati 2010. aasta novembris), mis keskendub kava eesmärkide ja prioriteetide ajakohastamisele;

| — | tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2010. aasta projektikonkursi teemade (25) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 89,1 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2010. aasta projektikonkursi teemade (25) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 89,1 miljonit eurot;

| — | 2010. aasta projektikonkursi väljakuulutamine juunis, taotluste esitamise tähtajaga oktoobris 2010; |
| --- | --- |

—

2010. aasta projektikonkursi väljakuulutamine juunis, taotluste esitamise tähtajaga oktoobris 2010;

| — | 2010. aasta projektikonkursi taotluste hindamine novembris 2010, läbirääkimistele kutsutavate projektide nimekirja ettevalmistamine, nimekiri esitatakse juhatusele heakskiitmiseks 2011. aasta 1. kvartalis; |
| --- | --- |

—

2010. aasta projektikonkursi taotluste hindamine novembris 2010, läbirääkimistele kutsutavate projektide nimekirja ettevalmistamine, nimekiri esitatakse juhatusele heakskiitmiseks 2011. aasta 1. kvartalis;

| — | läbirääkimised 2009. aasta projektikonkursi valitud projektide üle pärast juhatusepoolset korrektsioonifaktori heakskiitmist ja vastavate toetuslepingute sõlmimist (28); |
| --- | --- |

—

läbirääkimised 2009. aasta projektikonkursi valitud projektide üle pärast juhatusepoolset korrektsioonifaktori heakskiitmist ja vastavate toetuslepingute sõlmimist (28);

| — | rahvusvahelise koostöö arendamine tähtsamate partneritega (Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Korea); |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö arendamine tähtsamate partneritega (Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Korea);

| — | teabevahetus liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega (infotunnid); |
| --- | --- |

—

teabevahetus liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega (infotunnid);

| — | koostöö Euroopa piirkondadega (HyRaMP partnerluse kaudu); |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa piirkondadega (HyRaMP partnerluse kaudu);

| — | koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega projektide ja programmide tasandil; tegevuse kooskõlastamise ühise töökava kaudu, mis keskendub mõõtmisele, tehnoloogiate kaardistamisele ja strateegilisele nõustamisele; 444 registreeritud osalejaga sidusrühmade üldkogu koos muu kommunikatsioonitegevusega toimus 9.–10. novembril ning keskendus kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kommertsialiseerimisele eelkõige transpordisektoris. |
| --- | --- |

—

koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega projektide ja programmide tasandil; tegevuse kooskõlastamise ühise töökava kaudu, mis keskendub mõõtmisele, tehnoloogiate kaardistamisele ja strateegilisele nõustamisele; 444 registreeritud osalejaga sidusrühmade üldkogu koos muu kommunikatsioonitegevusega toimus 9.–10. novembril ning keskendus kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kommertsialiseerimisele eelkõige transpordisektoris.

Muud peamised saavutused:

| — | sisekontrollisüsteemi valmimine; sisekontrollistandardite vastuvõtmine; riskijuhtimise protsessi arendamine, järelauditite strateegia vastuvõtmine; |
| --- | --- |

—

sisekontrollisüsteemi valmimine; sisekontrollistandardite vastuvõtmine; riskijuhtimise protsessi arendamine, järelauditite strateegia vastuvõtmine;

| — | ühisettevõte sai 15. novembril 2010 majanduslikult iseseisvaks; |
| --- | --- |

—

ühisettevõte sai 15. novembril 2010 majanduslikult iseseisvaks;

| — | läbirääkimised ühisettevõtte uute kontoripindade üle koos nelja teise ühise tehnoloogiaalgatusega ning uue IT-infrastruktuuri loomine on kolimiseks valmis (kolimine 2011. aasta jaanuari keskel); |
| --- | --- |

—

läbirääkimised ühisettevõtte uute kontoripindade üle koos nelja teise ühise tehnoloogiaalgatusega ning uue IT-infrastruktuuri loomine on kolimiseks valmis (kolimine 2011. aasta jaanuari keskel);

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUTELE

Punkt 16

Ühisettevõte nõustub kontrollikoja arvamusega, et aeg nõukogu selle määruse jõustumisest, millega asutati ühisettevõte, kuni ühisettevõtte tegeliku majandusiseseisvuse saavutamiseni oli pikk. Samas soovib ühisettevõte siiski märkida, et tegi kõik vajaliku majandusiseseisvuse saavutamiseks (näiteks esitas komisjonile õigeaegselt valmisoleku hindamise aruande, milles tõestati vastavus majandusiseseisvuse kriteeriumidele) ja seetõttu majandusiseseisvuse tegeliku saavutamise viibimine johtus ühisettevõttest sõltumata.

2010. aasta tegevusmaksed tehti 2010. aasta lõpunädalail mitte majandusiseseisvuse saavutamise hilinemise tõttu, vaid põhjusel, et sel ajal olid täidetud makse sooritamiseks vajalikud tegevus- ja finantstingimused. Kui tingimused oleksid olnud täidetud varem, oleks makse sooritanud komisjon, isegi enne ühisettevõtte majandusiseseisvuse saavutamist, nagu toimus eelmine kord, kooskõlas nõukogu määruse artikliga 16.

Punkt 17

Ühisettevõte on võtnud endale ülesandeks kinnitada oma raamatupidamissüsteem 2011. aastal, sest see ei olnud 2010. aastal kasutatavate ressurssidega reaalne ega võimalik. Süsteemi kinnitamisel järgib ühisettevõte komisjoni antud suuniseid, sealhulgas rakendab kõigi asjakohaste valdkondade tehingute pistelist kontrolli.

Punkt 18

Ühisettevõte on võtnud endale ülesandeks formaliseerida 2011. aasta lõpuks oma IT-strateegia, dokumentidele juurdepääsu turvanõuded ja talitluspidevus, sealhulgas taastekava.

Punkt 19

Ühisettevõte on koostanud 2011. aasta II kvartali metoodika, mille esitab haldusnõukogule, et selle saaks vastu võtta halduskogu järgmisel koosolekul novembris 2011.

Punkt 20

Nagu märgib kontrollikoda, on komisjon ja ühisettevõte teinud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid selgelt määratud. Eelkõige kinnitas haldusnõukogu 10. novembri 2010. aasta koosolekul komisjoni siseauditi talituse volitused vastavalt raamfinantsmäärusele, haldusnõukogu ja tegevdirektor kinnitasid komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni ametijuhendid vastavalt 10. märtsil 2011 ja 18. märtsil 2011 ning haldusnõukogu võttis 19. mail 2011 vastu komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni aastate 2011–2013 koordineeritud strateegilise auditikava, mida rakendatakse plaanikohaselt.

Võttes arvesse neid meetmeid, mis selgitavad komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rolle, on ühisettevõte arvamusel, et ühisettevõtte finantseeskirju ei ole vaja muuta. Pärast komisjoni raamfinantsmääruse praeguse läbivaatamise lõppu hindab ühisettevõte kõigist asjakohastest aspektidest, sealhulgas auditifunktsiooni aspektist, kas finantseeskirjade muutmine on vajalik ja kohane.

Punkt 21

2011. aasta juuni alguses pöördusid ühisettevõtted uuesti Belgia ametiasutuste poole, et töötada välja lepingu tekst, mis põhineb Belgia ettepanekul ja komisjoni märkustel. Ühisettevõte soovib siiski rõhutada, et asukohariigiga sõlmitava lepingu allkirjastamise hilinemisest tulenev risk on (äärmiselt) väike, sest 1) ühisettevõtete asutamismääruste kohaselt kehtib privileegide ja immuniteetide protokoll ühisettevõtetele ja nende töötajatele vahetult ning 2) Belgia ametiasutused kohaldavad seda takistusteta.

---

| 16.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/48

---

ARUANNE

ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/07

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, liikmesriigid Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, liikmesriigid Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. Uurimisprojektides osalevad organisatsioonid peavad eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. Uurimisprojektides osalevad organisatsioonid peavad eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses.

| 5. | Ühisettevõte sai majanduslikult iseseisvaks alates 26. juulist 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai majanduslikult iseseisvaks alates 26. juulist 2010.

KINNITAV AVALDUS

| 6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 7. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7). |
| --- | --- |

7.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7).

Direktori kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustus on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustus on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Alus märkustega arvamusele raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Raamatupidamise aastaaruandele ei ole lisatud eelarve tulemiaruannet ja EÜ arvestuseeskirja nr 16 (eelarveteabe esitamine raamatupidamise aastaaruandes) kohast eelarve tulemiaruande ja tekkepõhise tulemiaruande selgitavat võrdlust. |
| --- | --- |

13.

Raamatupidamise aastaaruandele ei ole lisatud eelarve tulemiaruannet ja EÜ arvestuseeskirja nr 16 (eelarveteabe esitamine raamatupidamise aastaaruandes) kohast eelarve tulemiaruande ja tekkepõhise tulemiaruande selgitavat võrdlust.

Märkustega arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul (võtmata arvesse lõigus „Alus märkustega arvamusele raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta” kirjeldatud asjaolude mõju) annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ja ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul (võtmata arvesse lõigus „Alus märkustega arvamusele raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta” kirjeldatud asjaolude mõju) annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ja ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 16. | Punktides 17–25 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Punktides 17–25 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 17. | 2010. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 38 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 24 %. 29 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid kanti üle 2011. aastasse. Assigneeringute madala kasutusmäära põhjuseks on viivitused põhitegevuse ja vastavate vahendite üle andmisel komisjonilt ühisettevõttele (vt punkt 23) (12). See kajastub ka rahaliste vahendite saldos, mis oli aasta lõpu seisuga 20 miljonit eurot (53 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest). |
| --- | --- |

17.

2010. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 38 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99 % ja 24 %. 29 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid kanti üle 2011. aastasse. Assigneeringute madala kasutusmäära põhjuseks on viivitused põhitegevuse ja vastavate vahendite üle andmisel komisjonilt ühisettevõttele (vt punkt 23) (12). See kajastub ka rahaliste vahendite saldos, mis oli aasta lõpu seisuga 20 miljonit eurot (53 % 2010. aastal kasutatavatest maksete assigneeringutest).

Sisekontrollisüsteemid

| 18. | Ühisettevõte ei rakendanud oma sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme täielikult. Eelkõige vajavad veel arendamist kontode sulgemise ja tegevuskulude kajastamise ning mõõtmisega seotud arvestusprotseduuride ja kontrollide loomine ja dokumenteerimine. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte ei rakendanud oma sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme täielikult. Eelkõige vajavad veel arendamist kontode sulgemise ja tegevuskulude kajastamise ning mõõtmisega seotud arvestusprotseduuride ja kontrollide loomine ja dokumenteerimine. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised elemendid

| 19. | Kontrollides leiti puudusi ettemaksete finantsaspektide eelkontrollide puhul, eelkõige makstavate summade arvutamises ja kinnitamises. Märgiti ka, et riiklike ametiasutuste väljastatud ettemaksete ja kulude heakskiitmise sertifikaate usaldati täielikult ning ei tehtud muid kontrolle, et veenduda toetusesaajate deklareeritud kulude seaduslikkuses ja korrektsuses (13). |
| --- | --- |

19.

Kontrollides leiti puudusi ettemaksete finantsaspektide eelkontrollide puhul, eelkõige makstavate summade arvutamises ja kinnitamises. Märgiti ka, et riiklike ametiasutuste väljastatud ettemaksete ja kulude heakskiitmise sertifikaate usaldati täielikult ning ei tehtud muid kontrolle, et veenduda toetusesaajate deklareeritud kulude seaduslikkuses ja korrektsuses (13).

| 20. | Projektidega seotud väljamaksetaotluste järelaudit on täielikult delegeeritud liikmesriikidele ja ühisettevõte seda ei kontrolli (14). Seetõttu on ühisettevõttel keeruline tagada, et: i) liikmete finantshuvid on piisavalt kaitstud vastavalt nõukogu määrusele (15) ja ii) alustehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

20.

Projektidega seotud väljamaksetaotluste järelaudit on täielikult delegeeritud liikmesriikidele ja ühisettevõte seda ei kontrolli (14). Seetõttu on ühisettevõttel keeruline tagada, et: i) liikmete finantshuvid on piisavalt kaitstud vastavalt nõukogu määrusele (15) ja ii) alustehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 21. | Ühisettevõtte peaarvepidaja kinnitas finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP) 20. detsembril 2010. Veel ei ole aga kinnitatud süsteemide aluseks olevaid ja finantsteavet andvaid tegevusprotsesse, eelkõige süsteemi, mis annab finantsteavet riigi ametiasutuste esitatud väljamaksetaotluste kinnitamise ja väljamaksmise kohta. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte peaarvepidaja kinnitas finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP) 20. detsembril 2010. Veel ei ole aga kinnitatud süsteemide aluseks olevaid ja finantsteavet andvaid tegevusprotsesse, eelkõige süsteemi, mis annab finantsteavet riigi ametiasutuste esitatud väljamaksetaotluste kinnitamise ja väljamaksmise kohta.

| 22. | Infotehnoloogiliste kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel (16). |
| --- | --- |

22.

Infotehnoloogiliste kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel (16).

Viivitused majandusliku iseseisvuse saavutamisel

| 23. | Ühisettevõtte asutamist käsitlev nõukogu määrus jõustus veebruaris 2008. Mais 2010 võeti kasutusele ja kontrolliti edukalt finants- ja arvestussüsteemid ning ühisettevõttele kanti üle haldusassigneeringud. Üle ei kantud aga tegevusassigneeringute eelarveridu ning nendele puudus arvestussüsteemis juurdepääs kuni ajani, mil ühisettevõte 26. juulil 2010. aastal ametlikult iseseisvaks sai. Komisjon tegi ühisettevõttele tegevuskulusid katva rahaülekande 22. septembril 2010. Alles sellest kuupäevast alates sai ühisettevõte teha põhitegevusega seotud makseid. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte asutamist käsitlev nõukogu määrus jõustus veebruaris 2008. Mais 2010 võeti kasutusele ja kontrolliti edukalt finants- ja arvestussüsteemid ning ühisettevõttele kanti üle haldusassigneeringud. Üle ei kantud aga tegevusassigneeringute eelarveridu ning nendele puudus arvestussüsteemis juurdepääs kuni ajani, mil ühisettevõte 26. juulil 2010. aastal ametlikult iseseisvaks sai. Komisjon tegi ühisettevõttele tegevuskulusid katva rahaülekande 22. septembril 2010. Alles sellest kuupäevast alates sai ühisettevõte teha põhitegevusega seotud makseid.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 24. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole aga raamfinantsmääruse (17) sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta veel lisatud. |
| --- | --- |

24.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole aga raamfinantsmääruse (17) sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta veel lisatud.

Asukohalepingu puudumine

| 25. | Vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud. |
| --- | --- |

25.

Vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega luuakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ ning see hõlmab kõiki teadustegevusega seotud ELi algatusi. Raamprogrammil on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel ning see on ka Euroopa teadusruumi oluliseks alussambaks.

3

(4)  Kontrollikoda sai raamatupidamise aastaaruande kätte 1. juulil 2011 ning selle parandused 7. oktoobril 2011. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  2008. ja 2009. aasta konkursi projektidele tehti makseid alates 22. septembrist 2010.

12

(13)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikli 13 lõige 6 sätestab: „ENIACi liikmesriigid kehtestavad kooskõlas riiklike eeskirjadega projektis osalejatega toetuslepingud, eelkõige abikõlblikkuskriteeriumide ning muude vajalike õiguslike ja finantsnõuete osas”.

13

(14)  Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingutes ei määratleta üksikasjalikult järelaudititega seotud rahastamisasutuste tegutsemiskorda (nagu auditi metoodika, kohaldatavad menetlused). Rahastamisasutused on seaduslikult kohustatud ainult edastama auditite tulemused ühisettevõttele.

14

(15)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikkel 12 sätestab, et ühisettevõte „tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli” ning „Ühisettevõte ENIAC teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teeb ühisettevõte ENIAC ise või tema nimel ENIACi liikmesriigid”.

15

(16)  a) Ebatäielik strateegiline IT kavandamine ja järelevalvetsükkel, b) puudub täielik ametlik turvapoliitika ja eeskirjad, c) ebatäielik IT riskijuhtimine ja d) puudub talitluspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaasteplaan.

16

(17)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.

17

---

LISA

Ühisettevõte ENIAC (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187) | Ühisettevõte on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära.
  Ühisettevõte ENIAC asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:






  — | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187)

Ühisettevõte on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära.

Ühisettevõte ENIAC asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:

—

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist;

| — | toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori koostööd; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori koostööd;

| — | tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; |
| --- | --- |

—

tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus;

| — | saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. |
| --- | --- |

—

saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu.

Juhtimine

1 –   Liikmed

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on:

| — | Euroopa ühendus, keda esindab komisjon; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendus, keda esindab komisjon;

| — | Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik;

| — | ühing AENEAS (edaspidi AENEAS). |
| --- | --- |

—

ühing AENEAS (edaspidi AENEAS).

Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võivad saada järgmised üksused, juhul kui nad toetavad artiklis 2 kirjeldatud eesmärke:

| — | teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

—

teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid;

| — | kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kuid kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat ja -programme; |
| --- | --- |

—

kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kuid kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat ja -programme;

| — | kõik juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

—

kõik juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama.

Asutajaliikmeid ja uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks”.

Ühisettevõtte ENIAC liikmesriike ja assotsieerunud riike nimetatakse edaspidi „ENIACi liikmesriikideks”.

2 –   Juhatus

Juhatus koosneb ühisettevõtte ENIAC liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest.

Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ENIAC tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet. Juhatuse ülesanded on:

| — | hinnata taotlusi ning otsustada või soovitada muudatusi liikmestaatuses; |
| --- | --- |

—

hinnata taotlusi ning otsustada või soovitada muudatusi liikmestaatuses;

| — | otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ja kes ei kõrvalda puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, vaatamata asutamislepingu sätetele, mis tagavad ühenduse õiguse järgimise; |
| --- | --- |

—

otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ja kes ei kõrvalda puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, vaatamata asutamislepingu sätetele, mis tagavad ühenduse õiguse järgimise;

| — | kiita heaks ühisettevõtte ENIAC finantsmäärus; |
| --- | --- |

—

kiita heaks ühisettevõtte ENIAC finantsmäärus;

| — | võtta vastu põhikirja muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

—

võtta vastu põhikirja muudatusettepanekud;

| — | kiita heaks mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava; |
| --- | --- |

—

kiita heaks mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava;

| — | teostada järelevalvet ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuse üle; |
| --- | --- |

—

teostada järelevalvet ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuse üle;

| — | teostada järelevalvet mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle; |
| --- | --- |

—

teostada järelevalvet mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle;

| — | kiita heaks iga-aastane rakenduskava ja iga-aastane eelarvekava, sealhulgas töökohtade loetelu; |
| --- | --- |

—

kiita heaks iga-aastane rakenduskava ja iga-aastane eelarvekava, sealhulgas töökohtade loetelu;

| — | kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

—

kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| — | nimetada ametisse tegevdirektor, teda ametist vabastada või asendada, teda juhendada ja tema töötulemusi jälgida; |
| --- | --- |

—

nimetada ametisse tegevdirektor, teda ametist vabastada või asendada, teda juhendada ja tema töötulemusi jälgida;

| — | vastutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile pandud ülesande nõuetekohase täitmise eest; |
| --- | --- |

—

vastutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile pandud ülesande nõuetekohase täitmise eest;

| — | kiita heaks ühisettevõtte ENIAC personalieeskirja rakendamiseks vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

—

kiita heaks ühisettevõtte ENIAC personalieeskirja rakendamiseks vajalikud meetmed;

| — | luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks erikomitee või töörühmad; |
| --- | --- |

—

luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks erikomitee või töörühmad;

| — | võtta vastu oma töökord |
| --- | --- |

—

võtta vastu oma töökord

ning määrata kõikide selliste ülesannete täitjad, mis ei ole määratud ühisettevõtte ENIAC juhtorganitele.

3 –   Ametiasutuste nõukogu

Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ENIAC ametivõimudest. Ametiasutuste nõukogu ülesanded on:

| — | tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel; |
| --- | --- |

—

tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel;

| — | kiita tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal heaks iga-aastane tööprogramm, sealhulgas projektikonkursside eelarved; |
| --- | --- |

—

kiita tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal heaks iga-aastane tööprogramm, sealhulgas projektikonkursside eelarved;

| — | kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord; |
| --- | --- |

—

kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord;

| — | otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse; |
| --- | --- |

—

otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse;

| — | kiita heaks projektikonkursside algatamine; |
| --- | --- |

—

kiita heaks projektikonkursside algatamine;

| — | kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine; |
| --- | --- |

—

kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine;

| — | otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIACi osutatud rahalise panuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal |
| --- | --- |

—

otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIACi osutatud rahalise panuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal

ja võtta vastu oma kodukord.

4 –   Tööstus- ja teaduskomitee

Tööstus- ja teaduskomitee liikmed nimetab ametisse AENEAS. Tööstus- ja teaduskomitee koosneb mitte rohkem kui 25 liikmest.

Tööstus- ja teaduskomitee ülesanded on:

| — | töötada välja mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

—

töötada välja mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks;

| — | koostada iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

—

koostada iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud;

| — | töötada välja ühisettevõtte ENIAC tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

—

töötada välja ühisettevõtte ENIAC tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud;

| — | töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust; |
| --- | --- |

—

töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust;

| — | anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid; |
| --- | --- |

—

anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid;

| — | nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab selle komitee üks liige või mitu liiget; |
| --- | --- |

—

nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab selle komitee üks liige või mitu liiget;

| — | võtta vastu oma kodukord. |
| --- | --- |

—

võtta vastu oma kodukord.

5 –   Tegevdirektor

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja annab aru juhatusele. Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes ühisettevõtte ENIAC loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised:

| — | iga-aastase rakenduskava ja eelarvekava koostamine koostöös tööstus- ja teaduskomiteega ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

—

iga-aastase rakenduskava ja eelarvekava koostamine koostöös tööstus- ja teaduskomiteega ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks;

| — | iga-aastase rakenduskava rakendamiseks vajaliku tegevuse üldine jälgimine ja täideviimine käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametivõimude nõukogu hilisemate otsuste kohaselt; |
| --- | --- |

—

iga-aastase rakenduskava rakendamiseks vajaliku tegevuse üldine jälgimine ja täideviimine käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametivõimude nõukogu hilisemate otsuste kohaselt;

| — | iga-aastase tegevusaruande, raamatupidamise aastaaruande ja bilansside koostamine ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

—

iga-aastase tegevusaruande, raamatupidamise aastaaruande ja bilansside koostamine ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks;

| — | esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC sisemise töökorralduse kohta; |
| --- | --- |

—

esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC sisemise töökorralduse kohta;

| — | esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta; |
| --- | --- |

—

esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta;

| — | algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli; |
| --- | --- |

—

algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli;

| — | sõlmida toetuslepinguid teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC tegevuseks; |
| --- | --- |

—

sõlmida toetuslepinguid teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC tegevuseks;

| — | anda luba ühisettevõtte ENIAC kõikide maksete tegemiseks; |
| --- | --- |

—

anda luba ühisettevõtte ENIAC kõikide maksete tegemiseks;

| — | kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ENIAC tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia; |
| --- | --- |

—

kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ENIAC tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia;

| — | korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta;

| — | teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

—

teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega;

| — | pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ENIAC uute liikmete ühinemistingimuste üle; |
| --- | --- |

—

pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ENIAC uute liikmete ühinemistingimuste üle;

| — | teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks;

| — | kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana; |
| --- | --- |

—

kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana;

| — | anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb; |
| --- | --- |

—

anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb;

| — | esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta; |
| --- | --- |

—

esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta;

| — | viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek. |
| --- | --- |

—

viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek.

6 –   Välisaudit

Kontrollikoda.

7 –   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

2010. aasta vastuvõetud eelarve eurodes:

| | Kulukohustused | Maksed |
| --- | --- | --- |
| I JAOTIS – Personal | 1 136 000 | 1 136 000 |
| II JAOTIS – Haldus | 1 136 000 | 1 136 000 |
| I ja II JAOTIS KOKKU | 2 272 000 | 2 272 000 |
| III JAOTIS – Tegevuskulud | 36 168 000 | 36 168 000 |
| I, II ja III JAOTIS KOKKU | 38 440 000 | 38 440 000 |

Kulukohustused

Maksed

I JAOTIS – Personal

1 136 000

1 136 000

II JAOTIS – Haldus

1 136 000

1 136 000

I ja II JAOTIS KOKKU

2 272 000

2 272 000

III JAOTIS – Tegevuskulud

36 168 000

36 168 000

I, II ja III JAOTIS KOKKU

38 440 000

38 440 000

Personal seisuga 31. detsember 2010

| | Ametikohtade loetelu 2010 | Täidetud 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| Ajutised töötajad | 6 | 5 |
| Lepingulised töökohad | 6 | 5 |
| Personal kokku | 12 | 10 |
| Personali jaotus tegevuste kaupa: | | |
| —- | põhitegevus |

Ametikohtade loetelu 2010

Täidetud 31.12.2010

Ajutised töötajad

6

5

Lepingulised töökohad

6

5

Personal kokku

12

10

Personali jaotus tegevuste kaupa:

—-

põhitegevus

4

| — | haldusülesanded |
| --- | --- |

—

haldusülesanded

4

| — | mitmesugused ülesanded |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded

2

2010. aasta tegevus ja osutatud teenused

Ühiesettevõte ENIAC oli 2010. aastal väga edukas. Liikmed jäid samaks, (1) kuid nad osalesid aktiivsemalt ühisettevõtte ENIAC tegevuses ning põhikirjas määratud ülesandeid täideti järmiselt:

| — | AENEASe poolt teadusuuringute kava eelnõu koostamiseks nimetatud tööstus- ja teaduskomiteed laiendati, nii et selle koosseisu kuulub lisaks juhtkomiteele ka toetusrühm, sest juhtkomitee liikmed osalevad koosolekutel harva (kui üldse). Tööstus- ja teaduskomitee ei ole veel võtnud vastu oma kodukorda, koosolekud kutsub kokku ja neid juhib endiselt AENEAS; |
| --- | --- |

—

AENEASe poolt teadusuuringute kava eelnõu koostamiseks nimetatud tööstus- ja teaduskomiteed laiendati, nii et selle koosseisu kuulub lisaks juhtkomiteele ka toetusrühm, sest juhtkomitee liikmed osalevad koosolekutel harva (kui üldse). Tööstus- ja teaduskomitee ei ole veel võtnud vastu oma kodukorda, koosolekud kutsub kokku ja neid juhib endiselt AENEAS;

| — | ametiasutuste nõukogu kiitis heaks aasta tööprogrammi, valis välja 2010. aastal rahastatavad projektid ning töötas projektivaliku eeskirjadega ning CATRENE-programmiga seotud piiritlemisega. Saksamaa ja Prantsusmaa ei olnud piiritlusega rahul ning hääletasid jaanauris 2010. aasta tööprogrammi vastu ning detsembris 2010 jättis Saksamaa 2011. aasta tööprogrammi vastuvõtmise üle hääletamata; |
| --- | --- |

—

ametiasutuste nõukogu kiitis heaks aasta tööprogrammi, valis välja 2010. aastal rahastatavad projektid ning töötas projektivaliku eeskirjadega ning CATRENE-programmiga seotud piiritlemisega. Saksamaa ja Prantsusmaa ei olnud piiritlusega rahul ning hääletasid jaanauris 2010. aasta tööprogrammi vastu ning detsembris 2010 jättis Saksamaa 2011. aasta tööprogrammi vastuvõtmise üle hääletamata;

| — | tänu tegevdirektorile ja sekretariaadile on ühisettevõttel ENIAC volitused täita oma eelarvet ning viia ellu iga-aastane rakenduskava (2010. aasta rakenduskava); |
| --- | --- |

—

tänu tegevdirektorile ja sekretariaadile on ühisettevõttel ENIAC volitused täita oma eelarvet ning viia ellu iga-aastane rakenduskava (2010. aasta rakenduskava);

| — | juhatus viimistles õigusliku raamistiku ning pidi vähendama haldustegevusele kuluvat aega, et keskenduda poliitikavaldkondadele. Selleks ongi õige aeg, sest ühisettevõtel ENIAC on nüüd volitused oma eelarvet täita ja ta on hakanud iseseisvalt oma ülesandeid ellu viima. Sel eesmärgil viis ühisettevõte lõpule töötajate värbamise ja koolitamise, rakendas finantsmenetlused, hakkas kasutama funktsionaalseteks tegevusteks mõeldud assigneeringuid (5. mail 2010), kehtestas sisekontrolliraamistiku, võttis vastu tegevusassigneeringud (22. septembril 2010), määratles auditiprotseduurid, valis uued ruumid White Atrium-hoones jne. |
| --- | --- |

—

juhatus viimistles õigusliku raamistiku ning pidi vähendama haldustegevusele kuluvat aega, et keskenduda poliitikavaldkondadele. Selleks ongi õige aeg, sest ühisettevõtel ENIAC on nüüd volitused oma eelarvet täita ja ta on hakanud iseseisvalt oma ülesandeid ellu viima. Sel eesmärgil viis ühisettevõte lõpule töötajate värbamise ja koolitamise, rakendas finantsmenetlused, hakkas kasutama funktsionaalseteks tegevusteks mõeldud assigneeringuid (5. mail 2010), kehtestas sisekontrolliraamistiku, võttis vastu tegevusassigneeringud (22. septembril 2010), määratles auditiprotseduurid, valis uued ruumid White Atrium-hoones jne.

Aasta lõpu seisuga oli ühisettevõte ENIAC kulukohustustega sidunud kõik (2010. aasta) 3. projektikonkursil põhinevate projektide assigneeringud, teinud 21,1 % tegevusega seotud maksetest ning sulgenud 2,27 miljoni euro suuruse halduseelarve, millest 1,92 miljonit eurot oli kulukohustusega seotud. Ülejäänud 352 000 eurot tagastatakse komisjonile ja AENEASile vastavalt nende toetuse määrale.

Lisaks suurendas ühisettevõte ENIAC teavitustööd: avaldas ja levitas 1. ja 2. projektikonkursiga seotud brošüüre ja projektiprofiile, ajakohastas veebilehte, osales Euroopa nanoelektroonika foorumi korraldamisel (Madrid), võttis aktiivselt osa Austrias, Saksamaal, Itaalias ja Rumeenias korraldatud üritustest ning rahvusvahelistest konverentsidest nagu ICT2010 (Brüssel), DATE2010 (Dresden) ja Sematech Litho Workshop (New York). Kuigi tööstusettevõtted jätkavad mõistlike äriliste eesmärkide saavutamist ning rakendavad tugevat riiklikku poliitikat pooljuhtide osas, näitavad üldised tulemused, et Euroopa positsioon ülemaailmse konkurentsi kontekstis on nõrgenemas.

Selleks, et olla konkurentsivõimeline, peab EL tõstma teadus- ja arendustegevuse ning tööstusprogrammid uuele tasemele, nagu loodetavasti soovitab ka võimalusi avardavate oluliste tehnoloogiate kõrgetasemeline töörühm. Peamine ühisettevõttega ENIAC seonduv risk on see, et ühisettevõte ei ole oma tegevusaja lõppedes suutnud mõjutada Euroopa pooljuhtide tööstuse arengut.

Fakt on see, et Euroopa vajab terviklikku lähenemist, selleks et pooljuhtide tööstus taas kasvama hakkaks. Selleks (kuid mitte ainult) on vaja ka ühisettevõtte ENIAC raamistikku. Osaliselt riiklikule toetusele tugineva Euroopa kava koostamine on keeruline, millest annavad tunnistust ka ühisettevõtte ENIAC peamiste liikmesriikide ebapiisavad finantskohustused. Ühisettevõte ENIAC peab sellegipoolest edendama selle eesmärgi saavutamist, parandades veelgi oma suutlikkust kasutada eelarvevahendite käsutaja eraldatud vahendeid ning luua lisandväärtust.

Selleks peab ühisettevõte ENIAC tegema koostööd kõikide oma sidusrühmadega ja viima ellu kolme liiki tegevusi:

| — | tegema koostööd AENEASega ja tööstusettevõtetega laiemalt, et saavutada mõjuvad projektiettepanekud, millel oleks teadusuuringute kavale vastav strateegiline mõju; |
| --- | --- |

—

tegema koostööd AENEASega ja tööstusettevõtetega laiemalt, et saavutada mõjuvad projektiettepanekud, millel oleks teadusuuringute kavale vastav strateegiline mõju;

| — | koostöös riiklike ametiasutustega suurendama ühisettevõtte ENIAC liikmesriikide poliitikate vahelist sünergiat ning optimeerima liikmesriikide rahalist osalust; |
| --- | --- |

—

koostöös riiklike ametiasutustega suurendama ühisettevõtte ENIAC liikmesriikide poliitikate vahelist sünergiat ning optimeerima liikmesriikide rahalist osalust;

| — | kaasama teisi rikklikke osapooli, kes võiksid programmi edendada riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

—

kaasama teisi rikklikke osapooli, kes võiksid programmi edendada riiklikul tasandil.

Kui pooljuhid tõesti on võimalusi avardav oluline tehnoloogia, peaksid need eesmärgid olema saavutatavad.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

(1)  Ühisettevõtte ENIAC liikmed on AENEAS, Euroopa Komisjon ning ENIACi liikmesriigid (Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovaki Vabariik, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik).

---

ÜHISETTEVÕTTE ENIAC VASTUSED

2010. aasta raamatupidamisaruande esitamine

Ühisettevõte ENIAC nõustub, et lõplikust raamatupidamisaruandest puuduvad mitmed näitajad ja lubab pöörata eritähelepanu sellele, et järgmise aasta raamatupidamisaruandes kajastuksid vajalikud parandused.

Punkt 18

Loodi ja dokumenteeriti kontode sulgemise ning tegevuskulude kajastamise ja mõõtmisega seotud arvestusprotseduurid ja kontroll, mida rakendatakse täies mahus 2011. aasta kontode sulgemisel.

Punkt 19

Osa riigiasutuste erinevate meetodite tõttu makstavate summade arvutamisel on andmesisestus viinud teatud ettemaksete erinevusteni. Ühisettevõte ENIAC on puudused tuvastanud ja võtnud parandusmeetmed.

Võttes arvesse ühisettevõtte ENIAC finantseeskirja artiklit 66, on mis tahes kulude heakskiitmise aluseks nende ehtsuse tõendamine ja vastava riikliku rahastamisasutuse esitatud nõude summa. Lisaks hakkab ühisettevõte tegema omal vastutusel pistelist kontrolli. Neid kontrolle teeb ühisettevõte tulevikus, et tagada deklareeritud kulude seaduslikkus ja korrektsus.

Punkt 20

Ühisettevõte ENIAC kogub praegu eri riikide auditistrateegiaid ja -protseduure ning ENIACi liikmesriikide järelauditi tulemusi. Seejärel analüüsib neid siseaudiitor eesmärgiga parandada ja vaadata üle ühisettevõtte järelauditistrateegia.

Punkt 21

2010. aastal kinnitati finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), samas kui juhtkond tunnistab täiendavate pingutuste vajadust finantsteavet andvate teatud põhiliste tegevusprotsesside kinnitamiseks.

Nende protsesside kinnitamine viiakse lõpule 2011. aastal kooskõlas komisjoni sellealaste suunistega.

Punkt 22

Uutesse ruumidesse kolimise tõttu kohe 2011. aasta alguses lükkas ühisettevõte ENIAC edasi kõik oma tarkvara arendamise ja andmehoidla käivitamise kavad ning toetus IT-infrastruktuuriga varustanud komisjoni taastekavale.

Punkt 24

Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse läbivaatamise lõpetamise järel hinnatakse vajadust täpsustada ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjades komisjoni siseauditi talituse rolli.

Punkt 25

Ühisettevõte ENIAC võttis vajalikud meetmed asukohalepingu sõlmimiseks, saates 17. detsembril 2010 Belgia ametiasutustele kaks lepingu koopiat, mille tegevdirektor oli nõuetekohaselt allkirjastanud, ning palus ühe nendest allkirjastatult tagastada.

---