# Az Európai Unió C 337E/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2011.337.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 337E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. november 18. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2011.337.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 337E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. november 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2011/C 337E/01 | A Tanács első olvasatban kialakított 12/2011/EU álláspontja a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából A Tanács által 2011. szeptember 12-én elfogadva (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2011/C 337E/01

A Tanács első olvasatban kialakított 12/2011/EU álláspontja a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából A Tanács által 2011. szeptember 12-én elfogadva (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 18.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 337/1

---

A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT 12/2011/EU ÁLLÁSPONTJA

a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

A Tanács által 2011. szeptember 12-én elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 337 E/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács a 2007. március 8–9-i ülésén elfogadott következtetéseiben kiemelte, hogy az adminisztratív terhek csökkentése fontos intézkedés Európa gazdaságának fellendítése szempontjából, és hogy az Európai Unión belüli adminisztratív terhek csökkentéséhez határozott közös erőfeszítésre van szükség. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács a 2007. március 8–9-i ülésén elfogadott következtetéseiben kiemelte, hogy az adminisztratív terhek csökkentése fontos intézkedés Európa gazdaságának fellendítése szempontjából, és hogy az Európai Unión belüli adminisztratív terhek csökkentéséhez határozott közös erőfeszítésre van szükség.

| (2) | A számvitelt az egyik olyan kulcsfontosságú területnek minősítették, amelyben az Unión belüli társaságok adminisztratív terhei csökkenthetők. |
| --- | --- |

(2)

A számvitelt az egyik olyan kulcsfontosságú területnek minősítették, amelyben az Unión belüli társaságok adminisztratív terhei csökkenthetők.

| (3) | A 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) meghatározza a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát. A tagállamokkal folytatott konzultációk során azonban kiderült, hogy az ajánlásban a mikrovállalkozások számára meghatározott méretre vonatkozó feltételek számviteli szempontból túl magasak lehetnek. Ezért be kell vezetni a mikrovállalkozások egy alcsoportjának, az úgynevezett mikrogazdálkodó-egységeknek a fogalmát, hogy azokat a társaságokat ölelje fel, amelyekre a mikrovállalkozások számára meghatározott, mérlegfőösszegre és nettó árbevételre vonatkozó értékeknél alacsonyabb méretre vonatkozó feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) meghatározza a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát. A tagállamokkal folytatott konzultációk során azonban kiderült, hogy az ajánlásban a mikrovállalkozások számára meghatározott méretre vonatkozó feltételek számviteli szempontból túl magasak lehetnek. Ezért be kell vezetni a mikrovállalkozások egy alcsoportjának, az úgynevezett mikrogazdálkodó-egységeknek a fogalmát, hogy azokat a társaságokat ölelje fel, amelyekre a mikrovállalkozások számára meghatározott, mérlegfőösszegre és nettó árbevételre vonatkozó értékeknél alacsonyabb méretre vonatkozó feltételek vonatkoznak.

| (4) | A mikrogazdálkodó-egységek az esetek többségében helyi vagy regionális szintű üzleti tevékenységet folytatnak, határokon átnyúló tevékenységük nincs, vagy az csak korlátozott. Emellett fontos szerepet játszanak az új munkahelyek teremtésében és az új gazdasági tevékenységek létrehozásában, valamint ösztönzik a kutatást és a fejlesztést. |
| --- | --- |

(4)

A mikrogazdálkodó-egységek az esetek többségében helyi vagy regionális szintű üzleti tevékenységet folytatnak, határokon átnyúló tevékenységük nincs, vagy az csak korlátozott. Emellett fontos szerepet játszanak az új munkahelyek teremtésében és az új gazdasági tevékenységek létrehozásában, valamint ösztönzik a kutatást és a fejlesztést.

| (5) | A mikrogazdálkodó-egységek korlátozott erőforrásokkal rendelkeznek, amelyekkel a sokat követelő igénylő szabályozási követelményeket teljesíthetnék. Ennek ellenére gyakran ugyanazok a pénzügyi beszámolási szabályok vonatkoznak rájuk, mint a nagyobb társaságokra. Ezek a szabályok a méretükkel arányban nem álló, és így a legkisebb vállalatok esetében a nagyobb vállalkozások terheihez képest aránytalan mértékű terhet jelentenek számukra. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a mikrogazdálkodó-egységek mentesüljenek egyes olyan kötelezettségek alól, amelyek indokolatlanul súlyos adminisztratív terhet róhatnak rájuk. A mikrogazdálkodó-egységekre azonban továbbra is vonatkoznia kell bármely olyan tagállami kötelezettségnek, miszerint üzleti tranzakcióikról és pénzügyi helyzetükről nyilvántartást kell vezetni. |
| --- | --- |

(5)

A mikrogazdálkodó-egységek korlátozott erőforrásokkal rendelkeznek, amelyekkel a sokat követelő igénylő szabályozási követelményeket teljesíthetnék. Ennek ellenére gyakran ugyanazok a pénzügyi beszámolási szabályok vonatkoznak rájuk, mint a nagyobb társaságokra. Ezek a szabályok a méretükkel arányban nem álló, és így a legkisebb vállalatok esetében a nagyobb vállalkozások terheihez képest aránytalan mértékű terhet jelentenek számukra. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a mikrogazdálkodó-egységek mentesüljenek egyes olyan kötelezettségek alól, amelyek indokolatlanul súlyos adminisztratív terhet róhatnak rájuk. A mikrogazdálkodó-egységekre azonban továbbra is vonatkoznia kell bármely olyan tagállami kötelezettségnek, miszerint üzleti tranzakcióikról és pénzügyi helyzetükről nyilvántartást kell vezetni.

| (6) | Mivel tagállamonként jelentősen eltérő azon társaságok száma, amelyekre az ezen irányelvben meghatározott, méretre vonatkozó feltételek vonatkozni fognak, és mivel a mikrogazdálkodó-egységek tevékenysége semmilyen vagy csak korlátozott mértékű hatást gyakorol a határokon átnyúló kereskedelemre és a belső piac működésére, a tagállamoknak az ezen irányelv nemzeti szintű végrehajtásakor figyelembe kell venniük e feltételek eltérő hatását. |
| --- | --- |

(6)

Mivel tagállamonként jelentősen eltérő azon társaságok száma, amelyekre az ezen irányelvben meghatározott, méretre vonatkozó feltételek vonatkozni fognak, és mivel a mikrogazdálkodó-egységek tevékenysége semmilyen vagy csak korlátozott mértékű hatást gyakorol a határokon átnyúló kereskedelemre és a belső piac működésére, a tagállamoknak az ezen irányelv nemzeti szintű végrehajtásakor figyelembe kell venniük e feltételek eltérő hatását.

| (7) | A tagállamoknak figyelembe kell venniük a saját piacaik konkrét helyzetét és igényeit, amikor döntést hoznak arról, hogy a 78/660/EGK tanácsi irányelv (4) keretében bevezetik-e és milyen módon a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak figyelembe kell venniük a saját piacaik konkrét helyzetét és igényeit, amikor döntést hoznak arról, hogy a 78/660/EGK tanácsi irányelv (4) keretében bevezetik-e és milyen módon a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozást.

| (8) | A mikrogazdálkodó-egységeknek számításba kell venniük az üzleti évhez tartozó bevételeket és ráfordításokat, függetlenül az ilyen bevételekhez és ráfordításokhoz kapcsolódó pénzbevétel vagy pénzkiadás teljesítésének időpontjától. Az „aktív időbeli elhatárolások” és a „passzív időbeli elhatárolások” kiszámítása azonban nagy terhet róhat a mikrogazdálkodó-egységekre. Ezért a tagállamoknak csak annyiban szabad megengedni, hogy a mikrogazdálkodó-egységeket mentesítsék az ilyen tételek kiszámítása és bemutatása alól, amennyiben az ilyen mentesítés az anyagköltségtől, az értékmódosításoktól, a személyi jellegű ráfordításoktól és az adótól eltérő ráfordításokkal kapcsolatos. Ily módon csökkenteni lehet a viszonylag kis egyenlegek kiszámításakor jelentkező adminisztratív terhet. |
| --- | --- |

(8)

A mikrogazdálkodó-egységeknek számításba kell venniük az üzleti évhez tartozó bevételeket és ráfordításokat, függetlenül az ilyen bevételekhez és ráfordításokhoz kapcsolódó pénzbevétel vagy pénzkiadás teljesítésének időpontjától. Az „aktív időbeli elhatárolások” és a „passzív időbeli elhatárolások” kiszámítása azonban nagy terhet róhat a mikrogazdálkodó-egységekre. Ezért a tagállamoknak csak annyiban szabad megengedni, hogy a mikrogazdálkodó-egységeket mentesítsék az ilyen tételek kiszámítása és bemutatása alól, amennyiben az ilyen mentesítés az anyagköltségtől, az értékmódosításoktól, a személyi jellegű ráfordításoktól és az adótól eltérő ráfordításokkal kapcsolatos. Ily módon csökkenteni lehet a viszonylag kis egyenlegek kiszámításakor jelentkező adminisztratív terhet.

| (9) | Az éves beszámoló közzététele a mikrogazdálkodó-egységekre nagy terhet róhat. A tagállamoknak ugyanakkor gondoskodniuk kell az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelésről. Ennek megfelelően a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a mikrogazdálkodó-egységeket mentesítsék a közzétételre vonatkozó általános kötelezettség alól, feltéve, ha a mérlegadatokat a nemzeti joggal összhangban legalább egy kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatósághoz megfelelően benyújtják, és az információkat továbbítják a cégnyilvántartásnak. |
| --- | --- |

(9)

Az éves beszámoló közzététele a mikrogazdálkodó-egységekre nagy terhet róhat. A tagállamoknak ugyanakkor gondoskodniuk kell az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelésről. Ennek megfelelően a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a mikrogazdálkodó-egységeket mentesítsék a közzétételre vonatkozó általános kötelezettség alól, feltéve, ha a mérlegadatokat a nemzeti joggal összhangban legalább egy kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatósághoz megfelelően benyújtják, és az információkat továbbítják a cégnyilvántartásnak.

| (10) | Ezen irányelv célja annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok egyszerű pénzügyi beszámolási környezetet teremtsenek a mikrogazdálkodó-egységek számára. A valós értéken történő értékelés szükségessé teheti annak részletes magyarázatát, hogy egyes tételek valós értékét milyen alapon határozták meg. Mivel a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozás nagyon korlátozott mértékű, a kiegészítő melléklettel történő információközlésről rendelkezik, a mikrogazdálkodó-egységek beszámolóinak felhasználói nem tudnák eldönteni, hogy a mérlegben és az eredménykimutatásban bemutatott összegek tartalmaznak-e valós értéken történő értékelést. Ezért annak érdekében, hogy a beszámolók felhasználói e tekintetben bizonyosságot kapjanak, a tagállamok nem engedhetik meg, illetve nem írhatják elő azon mikrogazdálkodó-egységek számára, amelyek az ezen irányelv értelmében rendelkezésükre álló mentességek bármelyikét igénybe veszik, hogy a beszámolójuk készítésénél a valós értéken történő értékelést alkalmazzák. Azok a mikrogazdálkodó-egységek, amelyek valós értéken történő értékelést kívánnak alkalmazni, vagy azt kell alkalmazniuk, továbbra is megtehetik azt úgy, hogy az ezen irányelv értelmében rendelkezésre álló más szabályozást alkalmaznak, amennyiben egy tagállam annak alkalmazását megengedi vagy előírja. |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelv célja annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok egyszerű pénzügyi beszámolási környezetet teremtsenek a mikrogazdálkodó-egységek számára. A valós értéken történő értékelés szükségessé teheti annak részletes magyarázatát, hogy egyes tételek valós értékét milyen alapon határozták meg. Mivel a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozás nagyon korlátozott mértékű, a kiegészítő melléklettel történő információközlésről rendelkezik, a mikrogazdálkodó-egységek beszámolóinak felhasználói nem tudnák eldönteni, hogy a mérlegben és az eredménykimutatásban bemutatott összegek tartalmaznak-e valós értéken történő értékelést. Ezért annak érdekében, hogy a beszámolók felhasználói e tekintetben bizonyosságot kapjanak, a tagállamok nem engedhetik meg, illetve nem írhatják elő azon mikrogazdálkodó-egységek számára, amelyek az ezen irányelv értelmében rendelkezésükre álló mentességek bármelyikét igénybe veszik, hogy a beszámolójuk készítésénél a valós értéken történő értékelést alkalmazzák. Azok a mikrogazdálkodó-egységek, amelyek valós értéken történő értékelést kívánnak alkalmazni, vagy azt kell alkalmazniuk, továbbra is megtehetik azt úgy, hogy az ezen irányelv értelmében rendelkezésre álló más szabályozást alkalmaznak, amennyiben egy tagállam annak alkalmazását megengedi vagy előírja.

| (11) | Amikor a tagállamok döntést hoznak arról, hogy a 78/660/EGK irányelv alkalmazási körében bevezetik-e és milyen módon a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozást, gondoskodniuk kell arról, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló, 83/349/EGK tanácsi irányelv (5) értelmében konszolidálásba bevonandó mikrogazdálkodó-egységek rendelkezzenek az ehhez szükséges, kellően részletes számviteli adatokkal. |
| --- | --- |

(11)

Amikor a tagállamok döntést hoznak arról, hogy a 78/660/EGK irányelv alkalmazási körében bevezetik-e és milyen módon a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozást, gondoskodniuk kell arról, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló, 83/349/EGK tanácsi irányelv (5) értelmében konszolidálásba bevonandó mikrogazdálkodó-egységek rendelkezzenek az ehhez szükséges, kellően részletes számviteli adatokkal.

| (12) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára és az Unió érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(12)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára és az Unió érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (13) | Mivel ezen irányelv célját, azaz a mikrogazdálkodó-egységek adminisztratív terheinek csökkentését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel ezen irányelv célját, azaz a mikrogazdálkodó-egységek adminisztratív terheinek csökkentését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | A 78/660/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

A 78/660/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 78/660/EGK irányelv módosítása

A 78/660/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  (1)   A tagállamok a (2) és a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban mentesítést adhatnak az ezen irányelv szerinti egyes kötelezettségek alól azon társaságok tekintetében, amelyek a mérlegfordulónapjukon nem lépik túl a következő három feltétel közül kettőnek a küszöbértékét (mikrogazdálkodó-egységek):






  a) | mérlegfőösszeg: 250 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

(1)   A tagállamok a (2) és a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban mentesítést adhatnak az ezen irányelv szerinti egyes kötelezettségek alól azon társaságok tekintetében, amelyek a mérlegfordulónapjukon nem lépik túl a következő három feltétel közül kettőnek a küszöbértékét (mikrogazdálkodó-egységek):

a)

mérlegfőösszeg: 250 000 EUR;

| b) | nettó árbevétel: 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

nettó árbevétel: 500 000 EUR;

| c) | az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma: 10 fő. |
| --- | --- |

c)

az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma: 10 fő.

(2)   A tagállamok mentesíthetik az (1) bekezdésben említett társaságokat az alábbi kötelezettségek bármelyike vagy mindegyike alól:

| a) | »aktív időbeli elhatárolások« és »passzív időbeli elhatárolások« bemutatásának kötelezettsége a 18. és a 21. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

»aktív időbeli elhatárolások« és »passzív időbeli elhatárolások« bemutatásának kötelezettsége a 18. és a 21. cikknek megfelelően;

| b) | amennyiben valamely tagállam él az e bekezdés a) pontjában biztosított lehetőséggel, akkor az érintett társaságok számára engedélyezheti, hogy – kizárólag a (3) bekezdés b) pontjának vi. alpontja szerinti egyéb ráfordítások tekintetében – eltérjenek a 31. cikk (1) bekezdésének d) pontjától az »aktív időbeli elhatárolások« és a »passzív időbeli elhatárolások« elszámolása tekintetében, feltéve, hogy az eltérés tényét közlik a kiegészítő mellékletben, vagy e bekezdés c) pontjával összhangban a mérleg alatt; |
| --- | --- |

b)

amennyiben valamely tagállam él az e bekezdés a) pontjában biztosított lehetőséggel, akkor az érintett társaságok számára engedélyezheti, hogy – kizárólag a (3) bekezdés b) pontjának vi. alpontja szerinti egyéb ráfordítások tekintetében – eltérjenek a 31. cikk (1) bekezdésének d) pontjától az »aktív időbeli elhatárolások« és a »passzív időbeli elhatárolások« elszámolása tekintetében, feltéve, hogy az eltérés tényét közlik a kiegészítő mellékletben, vagy e bekezdés c) pontjával összhangban a mérleg alatt;

| c) | kiegészítő melléklet készítésének kötelezettsége a 43–45. cikknek megfelelően, feltéve, hogy a mérleg alatt közlik az ezen irányelv 14. cikkében és 43. cikke (1) bekezdésének 13. pontjában, valamint a 77/91/EGK irányelv (7) 22. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat; |
| --- | --- |

c)

kiegészítő melléklet készítésének kötelezettsége a 43–45. cikknek megfelelően, feltéve, hogy a mérleg alatt közlik az ezen irányelv 14. cikkében és 43. cikke (1) bekezdésének 13. pontjában, valamint a 77/91/EGK irányelv (7) 22. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat;

| d) | üzleti jelentés készítésének kötelezettsége ezen irányelv 46. cikkének megfelelően, feltéve, hogy a kiegészítő mellékletben, vagy e bekezdés c) pontjával összhangban a mérleg alatt közlik a 77/91/EGK irányelv 22. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat; |
| --- | --- |

d)

üzleti jelentés készítésének kötelezettsége ezen irányelv 46. cikkének megfelelően, feltéve, hogy a kiegészítő mellékletben, vagy e bekezdés c) pontjával összhangban a mérleg alatt közlik a 77/91/EGK irányelv 22. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat;

| e) | az éves beszámoló közzétételének kötelezettsége a 47–50a. cikknek megfelelően, feltéve, hogy az abban foglalt mérlegadatokat a nemzeti joggal összhangban legalább egy, az érintett tagállam által kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatósághoz benyújtják. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság nem azonos a 2009/101/EK irányelv (8) 3. cikkének (1) bekezdésében említett központi nyilvántartással, kereskedelmi nyilvántartással vagy cégjegyzékkel, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak tájékoztatnia kell a nyilvántartást a benyújtott információkról. |
| --- | --- |

e)

az éves beszámoló közzétételének kötelezettsége a 47–50a. cikknek megfelelően, feltéve, hogy az abban foglalt mérlegadatokat a nemzeti joggal összhangban legalább egy, az érintett tagállam által kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatósághoz benyújtják. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság nem azonos a 2009/101/EK irányelv (8) 3. cikkének (1) bekezdésében említett központi nyilvántartással, kereskedelmi nyilvántartással vagy cégjegyzékkel, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak tájékoztatnia kell a nyilvántartást a benyújtott információkról.

(3)   A tagállamok engedélyezhetik az (1) bekezdésben említett társaságok számára az alábbiakat:

| a) | csak egyszerűsített mérleg készítése, amely legalább a 9. és a 10. cikkben betűkkel jelzett tételeket tartalmazza elkülönítetten, ahol alkalmazandó. A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazása esetén a 9. cikkben az »Eszközök« alatti E. tétel és a »Források« alatti D. tétel, illetve a 10. cikkben az E. és a K. tétel nem szerepel a mérlegben; |
| --- | --- |

a)

csak egyszerűsített mérleg készítése, amely legalább a 9. és a 10. cikkben betűkkel jelzett tételeket tartalmazza elkülönítetten, ahol alkalmazandó. A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazása esetén a 9. cikkben az »Eszközök« alatti E. tétel és a »Források« alatti D. tétel, illetve a 10. cikkben az E. és a K. tétel nem szerepel a mérlegben;

| b) | csak egyszerűsített eredménykimutatás készítése, amely legalább a következő tételeket tartalmazza elkülönítetten, ahol alkalmazandó:






  i. | nettó árbevétel; |
| --- | --- | --- |

b)

csak egyszerűsített eredménykimutatás készítése, amely legalább a következő tételeket tartalmazza elkülönítetten, ahol alkalmazandó:

i.

nettó árbevétel;

| ii. | egyéb bevételek; |
| --- | --- |

ii.

egyéb bevételek;

| iii. | anyagköltség; |
| --- | --- |

iii.

anyagköltség;

| iv. | személyi jellegű ráfordítások; |
| --- | --- |

iv.

személyi jellegű ráfordítások;

| v. | értékmódosítások; |
| --- | --- |

v.

értékmódosítások;

| vi. | egyéb ráfordítások; |
| --- | --- |

vi.

egyéb ráfordítások;

| vii. | adó; |
| --- | --- |

vii.

adó;

| viii. | eredmény. |
| --- | --- |

viii.

eredmény.

(4)   A tagállamok nem engedélyezhetik, illetve nem írhatják elő a 7a. szakasz alkalmazását azon mikrogazdálkodó-egységek számára, amelyek a (2) és a (3) bekezdésben biztosított mentességek bármelyikével élnek.

(5)   Az (1) bekezdésben említett társaságok tekintetében a (2), (3) és (4) bekezdésnek megfelelően készített éves beszámolót úgy kell tekinteni, hogy az a 2. cikk (3) bekezdésében előírtak szerint megbízható és valós képet ad, és ebből következően a 2. cikk (4) és (5) bekezdését ezekre a beszámolókra nem kell alkalmazni.

(6)   Amennyiben valamely társaság a mérlege fordulónapján az (1) bekezdésben megállapított három feltétel közül kettőnek a küszöbértékét túllépi, illetve már nem lépi túl, ez a tény kizárólag abban az esetben érinti a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított eltérés alkalmazását, ha ez mind a folyó, mind az előző üzleti évben előfordul.

(7)   Azon tagállamok esetében, amelyek nem vezették be az eurót, az (1) bekezdésben megállapított összegekkel egyenértékű, nemzeti pénznemben kifejezett összegeket azon árfolyam alkalmazásával kell kiszámítani, amelyet a szóban forgó összegeket meghatározó bármely irányelv hatálybalépésének napján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétettek.

(8)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett mérlegfőösszeg vagy a 9. cikkben az »Eszközök« alatti A–E. sorban említett tételekből, vagy a 10. cikkben az A–E. sorban említett tételekből áll. A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazása esetén az (1) bekezdés a) pontjában említett mérlegfőösszeg vagy a 9. cikkben az »Eszközök« alatti A–D. sorban említett tételekből, vagy a 10. cikkben az A–D. sorban említett tételekből áll.

| 2. | az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  (1)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően, a tagállamok sajátos tagolást írhatnak elő a befektetési társaságok és a pénzügyi holdingtársaságok éves beszámolójára vonatkozóan, feltéve, hogy az ilyen tagolások a 2. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő képet mutatnak ezekről a társaságokról. A tagállamok a befektetési társaságok és a pénzügyi holdingtársaságok tekintetében nem tehetik lehetővé az 1a. cikkben megállapított mentességek igénybevételét.”; |
| --- | --- |

2.

az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően, a tagállamok sajátos tagolást írhatnak elő a befektetési társaságok és a pénzügyi holdingtársaságok éves beszámolójára vonatkozóan, feltéve, hogy az ilyen tagolások a 2. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő képet mutatnak ezekről a társaságokról. A tagállamok a befektetési társaságok és a pénzügyi holdingtársaságok tekintetében nem tehetik lehetővé az 1a. cikkben megállapított mentességek igénybevételét.”;

| 3. | az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „53a. cikk
  A tagállamok nem tehetik lehetővé az 1a., a 11. és a 27. cikkben, a 43. cikk (1) bekezdésének 7a. és 7b. pontjában, a 46., a 47. és az 51. cikkben megállapított mentességek igénybevételét azon társaságok tekintetében, amelyek értékpapírjait a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piaci kereskedésbe bevezették.” |
| --- | --- |

3.

az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„53a. cikk

A tagállamok nem tehetik lehetővé az 1a., a 11. és a 27. cikkben, a 43. cikk (1) bekezdésének 7a. és 7b. pontjában, a 46., a 47. és az 51. cikkben megállapított mentességek igénybevételét azon társaságok tekintetében, amelyek értékpapírjait a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piaci kereskedésbe bevezették.”

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, amennyiben és amikor élni kívánnak a 78/660/EGK irányelv 1a. cikkében biztosított bármely lehetőséggel, figyelembe véve különösen az említett cikk (1) bekezdésében megállapított, méretre vonatkozó feltételeknek megfelelő társaságok száma tekintetében kialakuló nemzeti helyzetet. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 317., 2009.12.23., 67. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. március 10-i álláspontja (HL C 349. E, 2010.12.22., 111. o.) és a Tanács 2011. szeptember 12-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

2

(3)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

3

(4)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

4

(5)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o.

5

(6)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

6

(7)  A Tanács második 77/91/EGK irányelve (1976. december 13.) a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról (HL L 26., 1977.1.31., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/101/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról (HL L 258., 2009.10.1., 11. o.).”;

8

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETŐ

A Bizottság 2009. március 19-én benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatát (1).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 15-én fogadta el a javaslatra vonatkozó véleményét (2).

Az Európai Parlament 2010. március 10-én fogadta el az első olvasatban kialakított álláspontját (3).

A Tanács 2011. szeptember 12-én fogadta el az első olvasat során kialakított álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javaslat célja, hogy a tagállamok kivonhassák a nagyon kis vállalkozásokat (az ún. mikrogazdálkodó-egységeket) a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól, és így mentesíthessék azokat az említett irányelvben foglalt számviteli/pénzügyi jelentéstételi követelmények alól.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

Az Európai Parlament széles körben támogatta a Bizottság javaslatát, és öt módosítást fogadott el azzal kapcsolatban.

A Tanács többségében egyetért e módosítások tartalmával, és az első olvasatban kialakított álláspontjában széles körben figyelembe is vette ezeket.

Emellett az Európai Parlament álláspontjában szereplő elvek konkretizálása céljából a Tanács több részletes rendelkezést is megfogalmazott, amivel az irányelv átültetését és alkalmazását kívánja megkönnyíteni a tagállamok számára.

A 3. pontban ismertetett tartalmi változtatásokon kívül a Tanács helyenként a megszövegezést is módosította a szöveg egyértelművé tétele és a javasolt irányelv általános koherenciájának biztosítása céljából.

A Bizottság jelezte, hogy el tudja fogadni a Tanács első olvasatbeli álláspontját.

2.   A Tanács első olvasatbeli álláspontjába felvett európai parlamenti módosítások

a)   A társaságok üzleti tranzakcióiról és pénzügyi helyzetéről vezetett könyvelés kötelezettségének fenntartása (1., 3. és 4. sz. módosítás)

A negyedik társasági jogi irányelv módosításának általános koncepciója tekintetében az Európai Parlament álláspontja követi a Bizottság javaslatát. Választási lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy mentesítsék a mikrogazdálkodó-egységeket a negyedik társasági jogi irányelvben előírt kötelezettségek alól.

Az Európai Parlament 1., 3. és 4. sz. módosításában azonban azzal a problémával foglalkozik, hogy a számviteli kötelezettségek alóli mentesség csökkentheti az átláthatóságot, valamint a hitelnyújtáshoz szükséges információk hozzáférhetőségét. Az Európai Parlament ezért hangsúlyozta, hogy a mikrogazdálkodó-egységek pénzügyi és gazdasági helyzete tekintetében biztosítani kell a bizonyos mértékű átláthatóságot, továbbá meg kell őrizni az összes különböző piaci szereplő bizalmát.

A Tanács teljes mértékben osztja az Európai Parlament azon véleményét, hogy a tagállamoknak továbbra is fenn kelljen tartaniuk egy bizonyos szintű számviteli kötelezettséget, amelynek révén a mikrogazdálkodó-egységek nyilvántartják a pénzügyeiket, valamint információt szolgáltatnak a nemzeti hatóságoknak és szükség esetén a pénzügyi intézményeknek.

A Tanács beépíti álláspontjába az 1., 3. és 4. sz. módosítás tartalmát, és a bizottsági javaslat koncepciójának módosításával adott szinten tartja a számviteli kötelezettségeket. Ahelyett, hogy a mikrogazdálkodó-egységeket teljes mértékben kivonná a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól, többféle választási lehetőséget vezet be az irányelv egyes részei alóli mentesítésre vonatkozóan. Ennek eredményeként a tagállamok engedélyezhetik a mikrogazdálkodó-egységeik számára, hogy rendkívül leegyszerűsített és gyakorlatilag részletes kimutatások nélküli mérleget és eredménykimutatást készítsenek. A tagállamoknak arra is lehetőségük lesz, hogy a jelenlegi közzétételi szabályozás alkalmazása helyett egyszerűen arra kötelezzék a mikrogazdálkodó-egységeket, hogy a mérlegadatokat az érintett tagállam által kijelölt egyetlen illetékes hatóságnak nyújtsák be. Amennyiben a kijelölt illetékes hatóság nem a cégnyilvántartás, az illetékes hatóságnak továbbítania kell majd az információkat a cégnyilvántartás részére.

A Tanács az 1. cikk koncepciójának megváltoztatásával azt kívánja egyértelművé tenni, hogy a negyedik társasági jogi irányelvből mely konkrét kötelezettségek vonatkoznak változatlanul a mikrogazdálkodó-egységekre is. Ennek megfelelően a szöveg kiegészült az új (8)–(11) preambulumbekezdéssel, amelyek az 1. cikk változtatásait hivatottak megindokolni. Ezenkívül az 1. sz. módosításban megfogalmazott főbb gondolatokat a Tanács az (5) preambulumbekezdés módosított változatába építette be.

b)   A tagállamok mérlegelési lehetősége az irányelv végrehajtása során (2., 3. és 5. sz. módosítás)

Az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a mikrogazdálkodó-egységek meghatározására szolgáló, az 1a. cikk (1) bekezdésében megállapított méretkritériumok jelentős különbségeket idéznek majd elő a tagállamok között a tekintetben, hogy mennyi vállalkozást tekintenek mikrogazdálkodó-egységnek; továbbá, mivel a mikrogazdálkodó-egységek általában nem végeznek határon átnyúló tevékenységet, és így nincsenek hatással az egységes piac működésére, nem indokolt a szóban forgó irányelv révén végzett harmonizáció.

Ezért az Európai Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja olyan módosításokat tartalmaz, amelyek nyilvánvalóvá teszik, hogy az irányelv átültetésekor a tagállamoknak a saját piacuk konkrét feltételeit és igényeit, illetve különösen a mikrogazdálkodó-egységekre vonatkozó szabályozás hatálya alá kerülő vállalkozások száma tekintetében kialakuló tagállami helyzetet kell figyelembe venniük.

A Tanács teljes mértékben egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy bármilyen harmonizációt ki kell zárni az irányelv hatálya alól, és a tagállamoknak a saját helyzetük szempontjából legalkalmasabbnak tartott módon kell azt átültetniük.

A Tanács az első olvasatban kialakított álláspontjában az irányelv (6) és (7) preambulumbekezdésébe, illetve a 2. cikk (1) bekezdésébe építette be a 2., 3. és 5. sz. módosítást.

3.   A Tanács első olvasatbeli álláspontjába felvett egyéb módosítások

a)   A Lisszaboni Szerződés következményei

A 2009. február 26-án elfogadott bizottsági javaslat a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtti jogalapot és alkalmazandó jogalkotási eljárást említi.

A Tanács első olvasatban kialakított álláspontjában e rendelkezések úgy módosulnak, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésére, továbbá a rendes jogalkotási eljárásra utaljanak.

b)   A mikrogazdálkodó-egységek fogalommeghatározása (1. cikk (1) bekezdés – 1a. cikk (1) bekezdés)

Az Európai Parlament első olvasatban kialakított álláspontja a mikrogazdálkodó-egységek fogalommeghatározása tekintetében a Bizottság javaslatát követi:

„Mikrogazdálkodó-egységnek minősülnek azok a társaságok, amelyek a mérlegfordulónapon az alábbi határértékek közül kettőt nem haladnak meg:

| a) | mérlegfőösszeg: 500 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

mérlegfőösszeg: 500 000 EUR;

| b) | nettó árbevétel: 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

nettó árbevétel: 1 000 000 EUR;

| c) | alkalmazotti átlaglétszám a pénzügyi év során: 10.” |
| --- | --- |

c)

alkalmazotti átlaglétszám a pénzügyi év során: 10.”

A Tanács az első olvasatban kialakított álláspontjában e kritériumok közül kettőnek a határértékét csökkentette (mérlegfőösszeg: 250 000 EUR; nettó árbevétel: 500 000 EUR), hogy ne alakuljon ki az a helyzet, amikor a vállalkozások túlnyomó többsége a mikrogazdálkodó-egységek kategóriájába tartozna.

c)   Átültetés (2. cikk (1) bekezdés)

A Tanács a megfelelési táblázatokra való hivatkozást illesztett a (12) preambulumbekezdésbe, és törölte a 2. cikk (1) bekezdésében szereplő ilyen hivatkozást.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy az első olvasatban kialakított álláspontja – amely figyelembe veszi az Európai Parlament álláspontjában megfogalmazott elveket – kiegyensúlyozott kompromisszumot jelent, amennyiben egyrészt csökkenti a legkisebb vállalkozásokra háruló adminisztratív terheket, másrészt olyan szinten állapítja meg a számviteli kötelezettségeket, amely a nemzeti hatóságok, a pénzügyi intézmények és a gazdasági szereplők számára biztosítja a gazdasági tevékenységek szükséges átláthatóságát. A Tanács az irányelv mielőbbi elfogadása érdekében várakozással tekint az Európai Parlamenttel a második olvasatban folytatandó konstruktív megbeszélések elé.

---

(1)  7229/1/09 REV 1.

(2)  HL C 317., 2009.12.23., 67. o.

(3)  7424/10.

---