# Europos Sąjungos C 372/2011

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2011.372.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 372 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. gruodžio 20d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2011.372.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 372

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. gruodžio 20d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2011/C 372/01 | Tarybos rezoliucija dėl atnaujintos Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės | 1 |
| 2011/C 372/02 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl atstovavimo ES valstybėms narėms Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) steigiamojoje valdyboje ir ES bei jos valstybių narių pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius | 7 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2011/C 372/01

Tarybos rezoliucija dėl atnaujintos Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės

1

2011/C 372/02

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl atstovavimo ES valstybėms narėms Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) steigiamojoje valdyboje ir ES bei jos valstybių narių pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius

7

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2011/C 372/03 | Tarybos išvados dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos | 10 |
| 2011/C 372/04 | Tarybos išvados dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje | 15 |
| 2011/C 372/05 | Tarybos išvados Kultūrinės bei kūrybinės kompetencijos ir jų vaidmuo kuriant Europos intelektinį kapitalą | 19 |
| 2011/C 372/06 | Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą | 24 |
| 2011/C 372/07 | Tarybos išvados dėl judumą didinančios kalbinės kompetencijos | 27 |
| 2011/C 372/08 | Tarybos išvados dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto | 31 |
| 2011/C 372/09 | Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo modernizavimo | 36 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2011/C 372/03

Tarybos išvados dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos

10

2011/C 372/04

Tarybos išvados dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje

15

2011/C 372/05

Tarybos išvados Kultūrinės bei kūrybinės kompetencijos ir jų vaidmuo kuriant Europos intelektinį kapitalą

19

2011/C 372/06

Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą

24

2011/C 372/07

Tarybos išvados dėl judumą didinančios kalbinės kompetencijos

27

2011/C 372/08

Tarybos išvados dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto

31

2011/C 372/09

Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo modernizavimo

36

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/1

---

Tarybos rezoliucija dėl atnaujintos Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės

2011/C 372/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

KADANGI:

Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ pripažįstama, kad mokymasis visą gyvenimą ir gebėjimų ugdymas yra svarbiausi elementai reaguojant į esamą ekonomikos krizę bei gyventojų senėjimą ir atsižvelgiant į platesnę Europos Sąjungos ekonominę ir socialinę strategiją.

Krizės metu išryškėjo pagrindinis suaugusiųjų mokymosi (1) vaidmuo, kurį, sudarydamas galimybę suaugusiesiems – visų pirma žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojams – stiprinti savo gebėjimą prisitaikyti prie darbo rinkos ir visuomenės pokyčių, jis gali atlikti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Suaugusiųjų mokymasis yra vienas iš būdų darbo netekusiems, dėl restruktūrizavimo nukentėjusiems ar profesinę veiklą keičiantiems asmenims kelti kvalifikaciją arba persikvalifikuoti; taip pat juo reikšmingai prisidedama prie socialinės įtraukties, aktyvaus pilietiškumo ir asmeninio tobulėjimo.

IR ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1. | 2008 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl suaugusiųjų mokymosi: mokytis niekada nevėlu, kurioje valstybės narės raginamos skatinti žinių įgijimą ir kurti mokymosi visą gyvenimą kultūrą, visų pirma įgyvendinant politiką, kuria užtikrinama lyčių lygybė ir siekiama, kad suaugusiųjų švietimas taptų patrauklesnis, lengviau prieinamas ir veiksmingesnis. |
| --- | --- |

1.

2008 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl suaugusiųjų mokymosi: mokytis niekada nevėlu, kurioje valstybės narės raginamos skatinti žinių įgijimą ir kurti mokymosi visą gyvenimą kultūrą, visų pirma įgyvendinant politiką, kuria užtikrinama lyčių lygybė ir siekiama, kad suaugusiųjų švietimas taptų patrauklesnis, lengviau prieinamas ir veiksmingesnis.

| 2. | 2008 m. gegužės mėn. Tarybos išvadas (2) dėl suaugusiųjų mokymosi, kuriose pirmą kartą nustatyti bendri prioritetai, kuriems turi būti skiriama dėmesio suaugusiųjų mokymosi srityje, sukurtas pagrindas aktyvesniam įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimui Europos mastu ir pasiūlyta keletas konkrečių priemonių 2008–2010 m. laikotarpiui (toliau – veiksmų planas), kuriomis siekiama didinti dalyvavimą suaugusiųjų mokymesi ir gerinti jo kokybę. |
| --- | --- |

2.

2008 m. gegužės mėn. Tarybos išvadas (2) dėl suaugusiųjų mokymosi, kuriose pirmą kartą nustatyti bendri prioritetai, kuriems turi būti skiriama dėmesio suaugusiųjų mokymosi srityje, sukurtas pagrindas aktyvesniam įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimui Europos mastu ir pasiūlyta keletas konkrečių priemonių 2008–2010 m. laikotarpiui (toliau – veiksmų planas), kuriomis siekiama didinti dalyvavimą suaugusiųjų mokymesi ir gerinti jo kokybę.

| 3. | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją „Geresnis orientavimo visą gyvenimą integravimas į švietimo ir mokymosi visą gyvenimą strategijas“, kurioje akcentuota orientavimo, kaip tęstinio proceso, kuris bet kokio amžiaus piliečiams ir visą jų gyvenimą padeda nustatyti savo gebėjimus, kompetencijas ir interesus, priimti su švietimu, mokymu ir užimtumu susijusius sprendimus, taip pat organizuoti savo veiklą atsižvelgiant į švietimo ir mokymo, darbo ir kitą aplinką, svarba. |
| --- | --- |

3.

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją „Geresnis orientavimo visą gyvenimą integravimas į švietimo ir mokymosi visą gyvenimą strategijas“, kurioje akcentuota orientavimo, kaip tęstinio proceso, kuris bet kokio amžiaus piliečiams ir visą jų gyvenimą padeda nustatyti savo gebėjimus, kompetencijas ir interesus, priimti su švietimu, mokymu ir užimtumu susijusius sprendimus, taip pat organizuoti savo veiklą atsižvelgiant į švietimo ir mokymo, darbo ir kitą aplinką, svarba.

| 4. | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas (3), kuriose nustatyta su strategija „Europa 2020“ visiškai suderinama Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginė programa („ET 2020“) ir kurios keturi tikslai – susiję su mokymusi visą gyvenimą ir judumu, kokybe ir veiksmingumu, vienodomis galimybėmis, socialine sanglauda ir aktyviu pilietiškumu, taip pat su kūrybingumu ir novatoriškumu – yra vienodai svarbūs suaugusiųjų mokymuisi. |
| --- | --- |

4.

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas (3), kuriose nustatyta su strategija „Europa 2020“ visiškai suderinama Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginė programa („ET 2020“) ir kurios keturi tikslai – susiję su mokymusi visą gyvenimą ir judumu, kokybe ir veiksmingumu, vienodomis galimybėmis, socialine sanglauda ir aktyviu pilietiškumu, taip pat su kūrybingumu ir novatoriškumu – yra vienodai svarbūs suaugusiųjų mokymuisi.

| 5. | Tarybos ir Komisijos parengtą darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendrą ataskaitą (4), kurioje pabrėžta, jog svarbu, kad suaugusiųjų mokymasis apimtų visas bendrąsias kompetencijas, ir pažymėta, kad tenka sunkus uždavinys – užtikrinti, jog novatoriška metodika būtų naudinga visiems besimokantiesiems, įskaitant asmenis suaugusiųjų mokymosi srityje. |
| --- | --- |

5.

Tarybos ir Komisijos parengtą darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendrą ataskaitą (4), kurioje pabrėžta, jog svarbu, kad suaugusiųjų mokymasis apimtų visas bendrąsias kompetencijas, ir pažymėta, kad tenka sunkus uždavinys – užtikrinti, jog novatoriška metodika būtų naudinga visiems besimokantiesiems, įskaitant asmenis suaugusiųjų mokymosi srityje.

| 6. | Strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas:






  — | naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę, kurioje valstybių narių prašoma užtikrinti, kad, pasitelkus bendrąjį ir profesinį mokymą bei aukštąjį mokslą, taip pat suaugusiųjų mokymąsi, asmenys įgytų tolesniam mokymuisi ir darbo rinkoje reikalingų gebėjimų, |
| --- | --- | --- |

6.

Strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas:

—

naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę, kurioje valstybių narių prašoma užtikrinti, kad, pasitelkus bendrąjį ir profesinį mokymą bei aukštąjį mokslą, taip pat suaugusiųjų mokymąsi, asmenys įgytų tolesniam mokymuisi ir darbo rinkoje reikalingų gebėjimų,

| — | Europos kovos su skurdu planą, kuriame siūloma sukurti novatorišką švietimo modelį palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, siekiant suteikti galimybę skurstantiems ir su socialine atskirtimi susiduriantiems asmenims gyventi oriai ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime, |
| --- | --- |

—

Europos kovos su skurdu planą, kuriame siūloma sukurti novatorišką švietimo modelį palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, siekiant suteikti galimybę skurstantiems ir su socialine atskirtimi susiduriantiems asmenims gyventi oriai ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime,

| — | inovacijų sąjungą, kuria skatinama siekti kompetencijos švietimo ir įgūdžių ugdymo srityje, siekiant užtikrinti, kad Europoje, kuri susiduria su gyventojų senėjimo problema ir stipriu konkurenciniu spaudimu, produktų, paslaugų ir verslo modelių inovacijos ateityje garantuotų augimą. |
| --- | --- |

—

inovacijų sąjungą, kuria skatinama siekti kompetencijos švietimo ir įgūdžių ugdymo srityje, siekiant užtikrinti, kad Europoje, kuri susiduria su gyventojų senėjimo problema ir stipriu konkurenciniu spaudimu, produktų, paslaugų ir verslo modelių inovacijos ateityje garantuotų augimą.

| 7. | 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (5), kuriose pažymėta, kad suaugusiesiems sudarius daugiau galimybių mokytis galima suteikti naujų aktyvios įtraukties ir didesnio dalyvavimo visuomenės gyvenime galimybių. |
| --- | --- |

7.

2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (5), kuriose pažymėta, kad suaugusiesiems sudarius daugiau galimybių mokytis galima suteikti naujų aktyvios įtraukties ir didesnio dalyvavimo visuomenės gyvenime galimybių.

| 8. | 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (6), kuriuo siekiama, kad dirbantys ir nedirbantys asmenys būtų veiksmingai skatinami mokytis visą gyvenimą, „užtikrinant galimybes kiekvienam suaugusiajam persikvalifikuoti ar pakelti kvalifikaciją.“ |
| --- | --- |

8.

2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (6), kuriuo siekiama, kad dirbantys ir nedirbantys asmenys būtų veiksmingai skatinami mokytis visą gyvenimą, „užtikrinant galimybes kiekvienam suaugusiajam persikvalifikuoti ar pakelti kvalifikaciją.“

| 9. | 2010 m. lapkričio 18–19 d. Tarybos išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje (7), kuriose skatinamas atskirų asmenų aktyvesnis dalyvavimas tęstinio profesinio mokymo sistemoje, raginama daugiau investuoti į žmogiškųjų išteklių vystymą, mokymą įmonėse ir mokymąsi darbo vietoje, taip pat glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti mokymo įstaigoms ir darbdaviams, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų mokymo srityje. |
| --- | --- |

9.

2010 m. lapkričio 18–19 d. Tarybos išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje (7), kuriose skatinamas atskirų asmenų aktyvesnis dalyvavimas tęstinio profesinio mokymo sistemoje, raginama daugiau investuoti į žmogiškųjų išteklių vystymą, mokymą įmonėse ir mokymąsi darbo vietoje, taip pat glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti mokymo įstaigoms ir darbdaviams, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų mokymo srityje.

PALANKIAI VERTINA TAI, KAD:

Visose 2008–2010 m. veiksmų plano prioritetinėse srityse buvo imtasi darbo, nesvarbu, kad kiekvienoje šalyje jis vyko nevienodu greičiu:

| — | tobulinant bendrą švietimo ir mokymo sistemą, ypač nacionalinių kvalifikacijų sandaros ir mokymosi visą gyvenimą strategijų kūrimo srityje, vis daugiau dėmesio skiriama reformoms suaugusiųjų mokymosi srityje, |
| --- | --- |

—

tobulinant bendrą švietimo ir mokymo sistemą, ypač nacionalinių kvalifikacijų sandaros ir mokymosi visą gyvenimą strategijų kūrimo srityje, vis daugiau dėmesio skiriama reformoms suaugusiųjų mokymosi srityje,

| — | kokybės užtikrinimas buvo įvardytas kaip svarbus klausimas suaugusiųjų mokymosi srityje; daroma pažanga rengiant suaugusiųjų mokymosi srities specialistų profesinių reikalavimų aprašus bei organizuojant mokymą, kuriant suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų akreditavimo sistemą ir tobulinant suaugusiesiems skirtas orientavimo paslaugas, |
| --- | --- |

—

kokybės užtikrinimas buvo įvardytas kaip svarbus klausimas suaugusiųjų mokymosi srityje; daroma pažanga rengiant suaugusiųjų mokymosi srities specialistų profesinių reikalavimų aprašus bei organizuojant mokymą, kuriant suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų akreditavimo sistemą ir tobulinant suaugusiesiems skirtas orientavimo paslaugas,

| — | vis daugiau dėmesio skiriant žemiausio lygio kvalifikaciją turinčių asmenų informavimui ir jų mokymosi galimybėms, jiems sudaromos geresnės galimybės integruotis į darbo aplinką ir visuomenę, |
| --- | --- |

—

vis daugiau dėmesio skiriant žemiausio lygio kvalifikaciją turinčių asmenų informavimui ir jų mokymosi galimybėms, jiems sudaromos geresnės galimybės integruotis į darbo aplinką ir visuomenę,

| — | neformalusis mokymasis ir savišvieta, kurie sudaro didžiąją suaugusiųjų mokymosi dalį, yra vis plačiau pripažįstami ir jų pasiekimai įteisinami, tačiau galimybe juos įteisinti vis dar per menkai pasinaudojama, |
| --- | --- |

—

neformalusis mokymasis ir savišvieta, kurie sudaro didžiąją suaugusiųjų mokymosi dalį, yra vis plačiau pripažįstami ir jų pasiekimai įteisinami, tačiau galimybe juos įteisinti vis dar per menkai pasinaudojama,

| — | imtasi darbo gerinant suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną. |
| --- | --- |

—

imtasi darbo gerinant suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną.

TAČIAU PRIPAŽĮSTA, KAD:

Siekiant suduoti atkirtį tiek trumpalaikėms, tiek ilgalaikėms ekonomikos krizės pasekmėms, reikia, kad suaugusieji reguliariai tobulintų savo asmeninius bei profesinius gebėjimus ir kompetencijas. Atsižvelgiant į dabartinį darbo rinkos nestabilumą ir į tai, kad reikia mažinti socialinės atskirties riziką, tai ypač taikytina asmenims, turintiems menkai išlavintus gebėjimus ir žemą kvalifikaciją. Vis dėlto mokymasis visą gyvenimą gali teikti pastebimos naudos visiems suaugusiesiems, įskaitant ir aukštą kvalifikaciją turinčius asmenis.

Tačiau vis labiau sutariama, jog plėtojant nacionalines mokymosi visą gyvenimą sistemas suaugusiųjų mokymasis šiuo metu yra silpniausia grandis. Dalyvavimas suaugusiųjų mokymosi sistemoje ir toliau mažėjo: nuo 9,8 % 25–64 m. amžiaus gyventojų 2005 m. iki tiktai 9,1 % 2010 m.; taigi pasiekti programoje „ET 2020“ nustatytą ambicingesnį tikslą – iki 2020 m. dalyvavimo lygį padidinti iki 15 % – bus dar didesnis iššūkis. Todėl reikia kreipti dėmesį į kliūtis, pavyzdžiui, į silpną motyvaciją ir į priežiūros paslaugų, leidžiančių moterims ir vyrams suderinti šeiminio gyvenimo ir darbo pareigas su mokymusi, stoką.

Kaip ir kituose sektoriuose, suaugusiųjų mokymesi turėtų būti pereita prie mokymosi rezultatais grindžiamos politikos, kurioje pagrindinis vaidmuo tenka savarankiškai besimokančiam asmeniui, nepaisant to, kur jis (ji) mokosi – darbe, namuose, vietos bendruomenėje, vykdydamas savanorišką veiklą arba švietimo ir mokymo įstaigose, ir sukurti tam reikalingą daugialypį valdysenos modelį.

Tam, kad būtų sukurtas strategijos „Europa 2020“ tikslus padedantis įgyvendinti suaugusiųjų mokymosi sektorius, dar reikia daug daugiau nuveikti veiksmingo ir efektyvaus finansavimo, antros galimybės suteikimo, pagrindinių gebėjimų, pavyzdžiui, raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti, taip pat skaitmeninio raštingumo, įgijimo, tikslinio migrantų, mokyklos nebaigusių asmenų ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo, taip pat neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus suaugusiųjų mokymosi ir bendradarbiavimo su darbdaviais, socialiniais partneriais bei pilietine visuomene srityse.

Įgyvendinant veiksmų planą taip pat paaiškėjo, kad dėl pakankamų statistinių duomenų trūkumo ir nesant politikos priemonių vertinimo sunku atlikti deramą suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną. Formuojant faktiniais duomenimis pagrįstą politiką suaugusiųjų srityje, reikalingi išsamūs ir palyginami duomenys, susiję su pagrindiniais suaugusiųjų mokymosi aspektais, veiksmingos stebėsenos sistemos, be to, reikia, kad įvairios agentūros bendradarbiautų, taip pat kad būtų vykdoma aukštos kokybės mokslinių tyrimų veikla.

MANO, KAD:

Mokymasis visą gyvenimą apima mokymąsi nuo ikimokyklinio iki pensinio amžiaus (8). Suaugusiųjų mokymasis yra vienas iš esminių mokymosi visą gyvenimą tęstinumo elementų, apimančių įvairių rūšių tiek bendrojo, tiek profesinio formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos veiklą, kuria suaugusieji užsiima baigę pirminio švietimo ir mokymo pakopą.

Siekiant toliau plėtoti 2008–2010 m. veiksmų plano pasiekimus ir kartu papildyti esamas politikos iniciatyvas mokyklinio ugdymo, aukštojo mokslo (Bolonijos procesas) bei profesinio mokymo (Kopenhagos procesas) srityse, reikalinga atnaujinta „Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkė“, kurios tikslas – sudaryti galimybę kiekvienam suaugusiajam įgyti ir tobulinti savo gebėjimus ir kompetencijas visą savo gyvenimą.

Pasitelkus suaugusiųjų mokymąsi, galima reikšmingai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų sumažinti švietimo ir mokymo nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 % įgyvendinimo. Todėl ypač daug dėmesio turėtų būti skirta daugybės žemos kvalifikacijos europiečių, kuriems skirta strategija „Europa 2020“, švietimo sąlygų gerinimui, pradedant raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir antros galimybės mokytis priemonėmis kaip prielaida įgyti naujų darbui ir gyvenimui apskritai reikalingų gebėjimų. Tam, kad būtų įgyjami pagrindiniai gebėjimai, kurie taptų pagrindu ugdyti bendrąsias visą gyvenimą trunkančio mokymosi kompetencijas (9), būtų sprendžiama mokyklos nebaigimo problema (10) arba tokie klausimai kaip migrantų, romų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių švietimas ir socialinė įtrauktis, reikia imtis suderintų veiksmų tiek mokyklinio ugdymo, tiek suaugusiųjų švietimo sektoriuose.

Kartu reikėtų pripažinti, kad suaugusiųjų mokymasis gali būti reikšmingas įnašas ekonominio vystymosi srityje skatinant produktyvumą, konkurencingumą, kūrybingumą, novatoriškumą ir verslumą, ir jį skatinti.

Šiomis aplinkybėmis taip pat ypač reikia padidinti pastangas siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatyto tikslo užtikrinti, kad mažiausiai 40 % jaunuolių baigtų tretinį mokslą ar įgytų jam lygiavertį išsilavinimą. Įgyvendinus šį uždavinį, būtų prisidėta prie žiniomis ir inovacijomis pagrįstos konkurencingos ekonomikos, kurioje visapusiškai panaudojami turimi ištekliai ir žmogiškasis kapitalas, vystymo.

TODĖL PRAŠO:

Priimti atnaujintą Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę, kurios pagrindu bus tęsiamas, papildomas ir stiprinamas darbas suaugusiųjų mokymosi srityje pagal Tarybos strateginėje programoje „ET 2020“ nustatytus keturis strateginius tikslus. Nors pradžioje daugiausia dėmesio sutelkta į 2012–2014 m. laikotarpį (žr. šio dokumento priedą), ši darbotvarkė turėtų būti laikoma dalimi ilgalaikės suaugusiųjų mokymosi vizijos, kuria iki 2020 m. siekiama didinti šio sektoriaus matomumą apskritai, o konkrečiau:

| i) | padidinti suaugusiųjų (neatsižvelgiant į jų lytį ir asmenines bei šeimines aplinkybes) galimybę bet kuriuo gyvenimo etapu naudotis aukštos kokybės mokymosi galimybėmis siekiant skatinti tobulėjimą asmeninėje ir profesinėje srityje, įgalinimą, gebėjimą prisitaikyti, galimybes įsidarbinti ir aktyvesnį dalyvavimą visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

i)

padidinti suaugusiųjų (neatsižvelgiant į jų lytį ir asmenines bei šeimines aplinkybes) galimybę bet kuriuo gyvenimo etapu naudotis aukštos kokybės mokymosi galimybėmis siekiant skatinti tobulėjimą asmeninėje ir profesinėje srityje, įgalinimą, gebėjimą prisitaikyti, galimybes įsidarbinti ir aktyvesnį dalyvavimą visuomenės gyvenime;

| ii) | plėtoti naują požiūrį į suaugusiųjų švietimą ir mokymą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama mokymosi rezultatams ir besimokančiojo atsakingumui bei savarankiškumui; |
| --- | --- |

ii)

plėtoti naują požiūrį į suaugusiųjų švietimą ir mokymą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama mokymosi rezultatams ir besimokančiojo atsakingumui bei savarankiškumui;

| iii) | ugdyti suaugusiųjų supratimą, jog mokymasis yra ištisą gyvenimą siektinas tikslas, kurio jie turėtų siekti reguliariai, ypač bedarbystės ar profesinės veiklos keitimo laikotarpiais; |
| --- | --- |

iii)

ugdyti suaugusiųjų supratimą, jog mokymasis yra ištisą gyvenimą siektinas tikslas, kurio jie turėtų siekti reguliariai, ypač bedarbystės ar profesinės veiklos keitimo laikotarpiais;

| iv) | skatinti veiksmingų visą gyvenimą trunkančio orientavimo sistemų ir integruotų neformaliojo mokymosi bei savišvietos įteisinimo sistemų kūrimą; |
| --- | --- |

iv)

skatinti veiksmingų visą gyvenimą trunkančio orientavimo sistemų ir integruotų neformaliojo mokymosi bei savišvietos įteisinimo sistemų kūrimą;

| v) | užtikrinti, kad, remiant pilietinei visuomenei ir socialiniams partneriams, taip pat vietos valdžios institucijoms, suaugusiesiems būtų visapusiškai teikiamas aukštos kokybės formalusis ir neformalusis švietimas ir mokymas, kuris skirtas bendrosioms kompetencijoms įgyti arba kurį pabaigus suteikiamos visų Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) lygių kvalifikacijos; |
| --- | --- |

v)

užtikrinti, kad, remiant pilietinei visuomenei ir socialiniams partneriams, taip pat vietos valdžios institucijoms, suaugusiesiems būtų visapusiškai teikiamas aukštos kokybės formalusis ir neformalusis švietimas ir mokymas, kuris skirtas bendrosioms kompetencijoms įgyti arba kurį pabaigus suteikiamos visų Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) lygių kvalifikacijos;

| vi) | užtikrinti lanksčias, įvairiems suaugusiųjų mokymo poreikiams pritaikytas sąlygas, įskaitant mokymą įmonėse ir mokymąsi darbo vietoje; |
| --- | --- |

vi)

užtikrinti lanksčias, įvairiems suaugusiųjų mokymo poreikiams pritaikytas sąlygas, įskaitant mokymą įmonėse ir mokymąsi darbo vietoje;

| vii) | skatinti, kad darbdaviai geriau suvoktų, jog suaugusiųjų mokymasis padeda skatinti našumą, konkurencingumą, kūrybingumą, novatoriškumą bei verslumą ir kad jis yra svarbus veiksnys didinant savo darbuotojų įsidarbinimo bei judumo darbo rinkoje galimybes; |
| --- | --- |

vii)

skatinti, kad darbdaviai geriau suvoktų, jog suaugusiųjų mokymasis padeda skatinti našumą, konkurencingumą, kūrybingumą, novatoriškumą bei verslumą ir kad jis yra svarbus veiksnys didinant savo darbuotojų įsidarbinimo bei judumo darbo rinkoje galimybes;

| viii) | skatinti aukštojo mokslo įstaigas įtraukti mažiau įprastas besimokančiųjų grupes, pavyzdžiui, besimokančių suaugusiųjų grupes; tai būtų būdas pademonstruoti socialinį atsakingumą ir didesnį atvirumą plačiajai visuomenei, taip pat reaguoti į demografines problemas bei senėjančios visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

viii)

skatinti aukštojo mokslo įstaigas įtraukti mažiau įprastas besimokančiųjų grupes, pavyzdžiui, besimokančių suaugusiųjų grupes; tai būtų būdas pademonstruoti socialinį atsakingumą ir didesnį atvirumą plačiajai visuomenei, taip pat reaguoti į demografines problemas bei senėjančios visuomenės poreikius;

| ix) | propaguoti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmenį įvardijant mokymo poreikius ir plėtojant suaugusiųjų mokymosi galimybes, taip pat optimizuoti centrinės, regioninės ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą; |
| --- | --- |

ix)

propaguoti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmenį įvardijant mokymo poreikius ir plėtojant suaugusiųjų mokymosi galimybes, taip pat optimizuoti centrinės, regioninės ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą;

| x) | skatinti subalansuotą švietimo ir mokymo išteklių paskirstymą per visą gyvenimą, remiantis bendra atsakomybe ir prisiimant stiprų viešą įsipareigojimą, visų pirma antros galimybės mokytis suteikimo ir pagrindinių gebėjimų ugdymo srityse; |
| --- | --- |

x)

skatinti subalansuotą švietimo ir mokymo išteklių paskirstymą per visą gyvenimą, remiantis bendra atsakomybe ir prisiimant stiprų viešą įsipareigojimą, visų pirma antros galimybės mokytis suteikimo ir pagrindinių gebėjimų ugdymo srityse;

| xi) | įtraukti socialinius partnerius ir didinti informuotumą apie naudą, kurios ir jie gali gauti iš mokymosi darbo vietoje, įskaitant pagrindinių gebėjimų lavinimą; |
| --- | --- |

xi)

įtraukti socialinius partnerius ir didinti informuotumą apie naudą, kurios ir jie gali gauti iš mokymosi darbo vietoje, įskaitant pagrindinių gebėjimų lavinimą;

| xii) | išplėtoti geras mokymosi sąlygas vyresnio amžiaus žmonėms, taip skatinant aktyvų, autonomišką ir sveiką senėjimą, drauge visos visuomenės labui panaudojant jų žinias, patirtį, socialinį ir kultūrinį kapitalą; |
| --- | --- |

xii)

išplėtoti geras mokymosi sąlygas vyresnio amžiaus žmonėms, taip skatinant aktyvų, autonomišką ir sveiką senėjimą, drauge visos visuomenės labui panaudojant jų žinias, patirtį, socialinį ir kultūrinį kapitalą;

| xiii) | tvirtai įsipareigoti skatinti suaugusiųjų mokymąsi kaip skirtingų amžiaus grupių (pavyzdžiui, pasitelkiant vadinamąjį „kartų susitarimą“), kultūrų ir įvairios socialinės kilmės žmonių tarpusavio solidarumo plėtros priemonę. |
| --- | --- |

xiii)

tvirtai įsipareigoti skatinti suaugusiųjų mokymąsi kaip skirtingų amžiaus grupių (pavyzdžiui, pasitelkiant vadinamąjį „kartų susitarimą“), kultūrų ir įvairios socialinės kilmės žmonių tarpusavio solidarumo plėtros priemonę.

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| 1. | 2012–2014 m. laikotarpiu sutelkti pastangas į prioritetines sritis, išsamiai išdėstytas prie šio dokumento pridedamame priede, taip prisidedant prie keturių strateginės programos „ET 2020“ prioritetų, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines aplinkybes ir nacionalinius teisės aktus. |
| --- | --- |

1.

2012–2014 m. laikotarpiu sutelkti pastangas į prioritetines sritis, išsamiai išdėstytas prie šio dokumento pridedamame priede, taip prisidedant prie keturių strateginės programos „ET 2020“ prioritetų, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines aplinkybes ir nacionalinius teisės aktus.

| 2. | Užtikrinti veiksmingą ryšį tarp atitinkamų ministerijų ir suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių, verslo subjektų, atitinkamų nevyriausybinių bei pilietinės visuomenės organizacijų, siekiant didesnės suaugusiųjų mokymosi politikos ir platesnės socialinės bei ekonominės politikos darnos. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti veiksmingą ryšį tarp atitinkamų ministerijų ir suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių, verslo subjektų, atitinkamų nevyriausybinių bei pilietinės visuomenės organizacijų, siekiant didesnės suaugusiųjų mokymosi politikos ir platesnės socialinės bei ekonominės politikos darnos.

| 3. | Aktyviai bendradarbiauti ES lygiu, siekiant prisidėti prie sėkmingo pirmiau nurodytų prioritetinių sričių įgyvendinimo, pirmiausia:






  i) | visapusiškai panaudojant mokymosi visą gyvenimą priemones, dėl kurių susitarta ES lygiu, skatinant suaugusiųjų dalyvavimą mokymosi procese; |
| --- | --- | --- |

3.

Aktyviai bendradarbiauti ES lygiu, siekiant prisidėti prie sėkmingo pirmiau nurodytų prioritetinių sričių įgyvendinimo, pirmiausia:

i)

visapusiškai panaudojant mokymosi visą gyvenimą priemones, dėl kurių susitarta ES lygiu, skatinant suaugusiųjų dalyvavimą mokymosi procese;

| ii) | pasitelkiant galimybes, kurias teikia mokymosi visą gyvenimą programa, ypač pagal „Grundtvig“ ir „Leonardo da Vinci“ programas, bei nuo 2014 m. ją pakeisianti programa, taip pat struktūriniai fondai, o prireikus – ir kitos priemonės, padedančios bendrai finansuoti paramos iniciatyvas; |
| --- | --- |

ii)

pasitelkiant galimybes, kurias teikia mokymosi visą gyvenimą programa, ypač pagal „Grundtvig“ ir „Leonardo da Vinci“ programas, bei nuo 2014 m. ją pakeisianti programa, taip pat struktūriniai fondai, o prireikus – ir kitos priemonės, padedančios bendrai finansuoti paramos iniciatyvas;

| iii) | pasitelkiant atvirąjį koordinavimo metodą, padedant Komisijai ir naudojantis atitinkamais europiniais tinklais, skatinti tarpusavio mokymąsi ir dalijimąsi geros praktikos pavyzdžiais bei patirtimi suaugusiųjų mokymosi srityje; |
| --- | --- |

iii)

pasitelkiant atvirąjį koordinavimo metodą, padedant Komisijai ir naudojantis atitinkamais europiniais tinklais, skatinti tarpusavio mokymąsi ir dalijimąsi geros praktikos pavyzdžiais bei patirtimi suaugusiųjų mokymosi srityje;

| iv) | paskiriant nacionalinį koordinatorių, kad įgyvendinant suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę būtų sudarytos geresnės sąlygos bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija. |
| --- | --- |

iv)

paskiriant nacionalinį koordinatorių, kad įgyvendinant suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę būtų sudarytos geresnės sąlygos bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija.

IR PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

Bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir jas remti plėtojant bei įgyvendinant pirmiau išdėstytą atnaujintą Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę ir ypač įgyvendinant I priede aprašytus 2012–2014 m. laikotarpio prioritetus, visų pirma:

| i) | užtikrinant politikos iniciatyvų, kurių imamasi pagal šią rezoliuciją, ir iniciatyvų, kurios plėtojamos pagal kitus susijusius politikos procesus įgyvendinant „ET 2020“ strateginę programą, Kopenhagos procesą, Bolonijos procesą, ES aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkę, ir iniciatyvų, susijusių su raštingumu ir mokyklos nebaigimu, dėl kurių reikalingas bendras požiūris mokyklinio ugdymo ir suaugusiųjų mokymosi klausimu, papildomumą ir nuoseklumą, ir skatinant kiekvieno iš jų suaugusiųjų mokymosi aspektą; |
| --- | --- |

i)

užtikrinant politikos iniciatyvų, kurių imamasi pagal šią rezoliuciją, ir iniciatyvų, kurios plėtojamos pagal kitus susijusius politikos procesus įgyvendinant „ET 2020“ strateginę programą, Kopenhagos procesą, Bolonijos procesą, ES aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkę, ir iniciatyvų, susijusių su raštingumu ir mokyklos nebaigimu, dėl kurių reikalingas bendras požiūris mokyklinio ugdymo ir suaugusiųjų mokymosi klausimu, papildomumą ir nuoseklumą, ir skatinant kiekvieno iš jų suaugusiųjų mokymosi aspektą;

| ii) | užmezgant artimą ryšį su valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse paskirtais nacionaliniais koordinatoriais; |
| --- | --- |

ii)

užmezgant artimą ryšį su valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose šalyse paskirtais nacionaliniais koordinatoriais;

| iii) | sudarant suaugusiųjų mokymąsi remiančioms valstybėms narėms ir organizacijoms sąlygas dalytis informacija apie savo politikos priemones ir praktikas, apie tai, kaip jos šias priemones ir praktikas vertina (to siekti organizuojant tarpusavio mokymosi veiklą, apžvalgas, konferencijas, praktinius seminarus ir kitas atitinkamas priemones), ir, kiek leidžia turimi ištekliai, tobulinant duomenų surinkimą apie suaugusiųjų mokymąsi rengiant atnaujintą nuoseklią rodiklių ir lyginamųjų standartų sistemą, kurią numatyta pradėti taikyti 2013 m.; |
| --- | --- |

iii)

sudarant suaugusiųjų mokymąsi remiančioms valstybėms narėms ir organizacijoms sąlygas dalytis informacija apie savo politikos priemones ir praktikas, apie tai, kaip jos šias priemones ir praktikas vertina (to siekti organizuojant tarpusavio mokymosi veiklą, apžvalgas, konferencijas, praktinius seminarus ir kitas atitinkamas priemones), ir, kiek leidžia turimi ištekliai, tobulinant duomenų surinkimą apie suaugusiųjų mokymąsi rengiant atnaujintą nuoseklią rodiklių ir lyginamųjų standartų sistemą, kurią numatyta pradėti taikyti 2013 m.;

| iv) | stiprinant žinių bazę apie suaugusiųjų mokymąsi Europoje užsakant tyrimus ir didinant esamų mokslinių tyrimų struktūrų, kurias galima pasitelkti suaugusiųjų mokymosi klausimams nagrinėti, pajėgumus, įskaitant bendradarbiavimą su Eurydice tinklu ir Europos profesinio mokymo plėtros centru bei kitomis atitinkamomis institucijomis, visiškai išnaudojant jų informacinius ir mokslinius pajėgumus; |
| --- | --- |

iv)

stiprinant žinių bazę apie suaugusiųjų mokymąsi Europoje užsakant tyrimus ir didinant esamų mokslinių tyrimų struktūrų, kurias galima pasitelkti suaugusiųjų mokymosi klausimams nagrinėti, pajėgumus, įskaitant bendradarbiavimą su Eurydice tinklu ir Europos profesinio mokymo plėtros centru bei kitomis atitinkamomis institucijomis, visiškai išnaudojant jų informacinius ir mokslinius pajėgumus;

| v) | toliau tęsiant ir stiprinant bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip OECD (ypač panaudojant Suaugusiųjų gebėjimų tarptautinio vertinimo programos rezultatus), JT (ypač su UNESCO) ir Europos Taryba, taip pat su kitomis susijusiomis regioninėmis ar pasaulinėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, su Europos ir Azijos mokymosi visą gyvenimą tinklu (ASEM); |
| --- | --- |

v)

toliau tęsiant ir stiprinant bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip OECD (ypač panaudojant Suaugusiųjų gebėjimų tarptautinio vertinimo programos rezultatus), JT (ypač su UNESCO) ir Europos Taryba, taip pat su kitomis susijusiomis regioninėmis ar pasaulinėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, su Europos ir Azijos mokymosi visą gyvenimą tinklu (ASEM);

| vi) | panaudojant Europos lygiu turimas lėšas padėti įgyvendinti šią suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę; |
| --- | --- |

vi)

panaudojant Europos lygiu turimas lėšas padėti įgyvendinti šią suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę;

| vii) | parengiant ataskaitą dėl darbotvarkės įgyvendinimo, kuri būtų bendros programos „ET 2020“ pažangos ataskaitos dalis. |
| --- | --- |

vii)

parengiant ataskaitą dėl darbotvarkės įgyvendinimo, kuri būtų bendros programos „ET 2020“ pažangos ataskaitos dalis.

---

(1)  Šiame tekste sąvoka „suaugusiųjų mokymasis“ apima įvairių rūšių tiek bendrojo, tiek profesinio formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos veiklą, kuria suaugusieji užsiima baigę pirminio švietimo ir mokymo pakopą.

(2)  OL C 140, 2008 6 6, p. 10.

(3)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(4)  OL C 117, 2010 5 6, p. 1.

(5)  OL C 135, 2010 5 26, p. 2.

(6)  OL L 308, 2010 11 24, p. 46.

(7)  OL C 324, 2010 12 1, p. 5.

(8)  2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl mokymosi visą gyvenimą (OL C 163, 2002 7 9, p. 1).

(9)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(10)  Kaip akcentuota 2011 m. birželio mėn. Tarybos rekomendacijoje (OL C 191, 2011 7 1, p. 1).

---

PRIEDAS

EUROPOS SUAUGUSIŲJŲ MOKYMOSI DARBOTVARKĖ

2012–2014 m. prioritetinės sritys

Atsižvelgiant į kiekvienoje valstybėje narėje egzistuojančias specifines aplinkybes ir remiantis nacionaliniais prioritetais, valstybių narių prašoma – jei reikia, padedant Komisijai – daugiausia dėmesio skirti toms toliau nurodytoms sritims, kurios yra svarbiausios jų konkretiems poreikiams.

1.   Mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove

Siekiant padidinti ir išplėsti suaugusiųjų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą procese, atsižvelgiant į ES nustatytą tikslą, kad mokymosi visą gyvenimą procese dalyvautų 15 % suaugusiųjų, taip pat siekiant iki 40 % padidinti jaunuolių, turinčių tretinį išsilavinimą ir jam prilyginamą kvalifikaciją, skaičių, valstybių narių prašoma daugiausia dėmesio skirti tam, kad:

| — | būtų skatinama paklausa ir kuriamos visuotinės ir nesunkiai prieinamos informavimo ir orientavimo sistemos, kurias papildytų veiksmingos sistemos, skirtos potencialių besimokančiųjų informuotumui ir motyvacijai didinti, ypač daug dėmesio skiriant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms, asmenims, nebaigusiems mokyklos, nesimokantiems, nedirbantiems ar mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams, žemos kvalifikacijos ir neraštingiems suaugusiesiems, visų pirma turintiems raštingumo spragų, ir kurios sudarytų antrą galimybę mokytis ir įgyti pripažintą EKS lygio kvalifikaciją, |
| --- | --- |

—

būtų skatinama paklausa ir kuriamos visuotinės ir nesunkiai prieinamos informavimo ir orientavimo sistemos, kurias papildytų veiksmingos sistemos, skirtos potencialių besimokančiųjų informuotumui ir motyvacijai didinti, ypač daug dėmesio skiriant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms, asmenims, nebaigusiems mokyklos, nesimokantiems, nedirbantiems ar mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams, žemos kvalifikacijos ir neraštingiems suaugusiesiems, visų pirma turintiems raštingumo spragų, ir kurios sudarytų antrą galimybę mokytis ir įgyti pripažintą EKS lygio kvalifikaciją,

| — | darbdaviai būtų skatinami įsitraukti į mokymąsi darbo vietoje, siekiant ugdyti tiek darbui reikalingus, tiek platesnio pobūdžio gebėjimus, taip pat siūlant lankstesnes darbo valandas, |
| --- | --- |

—

darbdaviai būtų skatinami įsitraukti į mokymąsi darbo vietoje, siekiant ugdyti tiek darbui reikalingus, tiek platesnio pobūdžio gebėjimus, taip pat siūlant lankstesnes darbo valandas,

| — | būtų skatinamos lanksčios suaugusiųjų mokymosi galimybės, tarp kurių – didesnis aukštojo mokslo prieinamumas tiems, kurie neatitinka tradicinių kvalifikacinių kriterijų, ir diversifikuojamas aukštojo mokslo įstaigų siūlomas suaugusiųjų mokymosi galimybių pasirinkimas, |
| --- | --- |

—

būtų skatinamos lanksčios suaugusiųjų mokymosi galimybės, tarp kurių – didesnis aukštojo mokslo prieinamumas tiems, kurie neatitinka tradicinių kvalifikacinių kriterijų, ir diversifikuojamas aukštojo mokslo įstaigų siūlomas suaugusiųjų mokymosi galimybių pasirinkimas,

| — | būtų įdiegtos visiškai veikiančios neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų įteisinimo sistemos, skatinama, kad jomis naudotųsi visoms amžiaus grupėms priklausantys ir paties įvairiausio lygio kvalifikacijos suaugusieji, taip pat įmonės ir kitos organizacijos. |
| --- | --- |

—

būtų įdiegtos visiškai veikiančios neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų įteisinimo sistemos, skatinama, kad jomis naudotųsi visoms amžiaus grupėms priklausantys ir paties įvairiausio lygio kvalifikacijos suaugusieji, taip pat įmonės ir kitos organizacijos.

2.   Gerinti švietimo ir mokymo kokybę bei veiksmingumą

Siekiant sukurti stiprų suaugusiųjų mokymosi sektorių, valstybių narių prašoma daugiausia dėmesio skirti tam, kad būtų:

| — | plėtojamas suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų kokybės užtikrinimas, pavyzdžiui, pasitelkiant akreditavimo sistemas, atsižvelgiant į jau kituose sektoriuose egzistuojančias sistemas ir (arba) standartus, |
| --- | --- |

—

plėtojamas suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų kokybės užtikrinimas, pavyzdžiui, pasitelkiant akreditavimo sistemas, atsižvelgiant į jau kituose sektoriuose egzistuojančias sistemas ir (arba) standartus,

| — | gerinama suaugusiuosius mokančių darbuotojų darbo kokybė, pavyzdžiui, apibrėžiant kompetencijų aprašus, nustatomos veiksmingo pirminiam mokymui ir profesiniam tobulinimui skirtos sistemos, sudaromos geresnės dėstytojų, mokytojų ir kitų suaugusiuosius mokančių darbuotojų judumo sąlygos, |
| --- | --- |

—

gerinama suaugusiuosius mokančių darbuotojų darbo kokybė, pavyzdžiui, apibrėžiant kompetencijų aprašus, nustatomos veiksmingo pirminiam mokymui ir profesiniam tobulinimui skirtos sistemos, sudaromos geresnės dėstytojų, mokytojų ir kitų suaugusiuosius mokančių darbuotojų judumo sąlygos,

| — | užtikrinama gyvybinga ir skaidri suaugusiųjų mokymosi finansavimo sistema, grindžiama bendra atsakomybe ir aukšto lygio viešuoju įsipareigojimu šio sektoriaus srityje, suteikiant paramą tiems, kurie negali mokėti, subalansuotai paskirstant lėšos visai mokymosi visą gyvenimą sistemai, pasitelkiant visų suinteresuotųjų subjektų deramą indėlį į finansavimą ir ieškant naujoviškų naudingo ir veiksmingo finansavimo priemonių, |
| --- | --- |

—

užtikrinama gyvybinga ir skaidri suaugusiųjų mokymosi finansavimo sistema, grindžiama bendra atsakomybe ir aukšto lygio viešuoju įsipareigojimu šio sektoriaus srityje, suteikiant paramą tiems, kurie negali mokėti, subalansuotai paskirstant lėšos visai mokymosi visą gyvenimą sistemai, pasitelkiant visų suinteresuotųjų subjektų deramą indėlį į finansavimą ir ieškant naujoviškų naudingo ir veiksmingo finansavimo priemonių,

| — | plėtojami mechanizmai, siekiant užtikrinti, kad švietimo pasiūla geriau atspindėtų darbo rinkos poreikius ir kad ji suteiktų galimybę įgyti kvalifikacijų ir išsiugdyti naujų gebėjimų, kurie padidintų žmonių gebėjimą prisitaikyti prie kintančios aplinkos naujų reikalavimų, |
| --- | --- |

—

plėtojami mechanizmai, siekiant užtikrinti, kad švietimo pasiūla geriau atspindėtų darbo rinkos poreikius ir kad ji suteiktų galimybę įgyti kvalifikacijų ir išsiugdyti naujų gebėjimų, kurie padidintų žmonių gebėjimą prisitaikyti prie kintančios aplinkos naujų reikalavimų,

| — | intensyvinamas visų su suaugusiųjų švietimu susijusių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir partnerystė, pirmiausia valdžios institucijų, įvairių subjektų, kurie teikia suaugusiųjų mokymosi galimybes, socialinių partnerių ir pilietinių organizacijų, ypač regionų ir vietos lygiu, taip, kad būtų plėtojami „besimokantys regionai“ ir vietos mokymosi centrai. |
| --- | --- |

—

intensyvinamas visų su suaugusiųjų švietimu susijusių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir partnerystė, pirmiausia valdžios institucijų, įvairių subjektų, kurie teikia suaugusiųjų mokymosi galimybes, socialinių partnerių ir pilietinių organizacijų, ypač regionų ir vietos lygiu, taip, kad būtų plėtojami „besimokantys regionai“ ir vietos mokymosi centrai.

3.   Pasitelkiant suaugusiųjų mokymąsi skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą

Tam, kad suaugusiųjų mokymosi sektorius taptų pajėgus skatinti socialinę sanglaudą ir žmonėms, kuriems to reikia, suteikti antrą galimybę mokytis ir įgyti naujų galimybių gyvenime, taip pat padėti švietimo ir mokymo nebaigusių asmenų skaičių sumažinti iki mažiau nei 10 %, valstybių narių prašoma daugiausia dėmesio skirti tam, kad būtų:

| — | keliamas suaugusiųjų raštingumo lygis ir tobulinami skaičiavimo gebėjimai, ugdomas skaitmeninis raštingumas, suaugusiesiems sudaromos galimybės įgyti esminius gebėjimus ir raštingumo formas, reikalingus norint aktyviai dalyvauti šiuolaikinėje visuomenėje (pavyzdžiui, ekonominis ir finansinis raštingumas, pilietinis, kultūrinis, politinis ir aplinkosauginis sąmoningumas, mokymasis sveikai gyventi, informuotumas vartojimo ir žiniasklaidos klausimais), |
| --- | --- |

—

keliamas suaugusiųjų raštingumo lygis ir tobulinami skaičiavimo gebėjimai, ugdomas skaitmeninis raštingumas, suaugusiesiems sudaromos galimybės įgyti esminius gebėjimus ir raštingumo formas, reikalingus norint aktyviai dalyvauti šiuolaikinėje visuomenėje (pavyzdžiui, ekonominis ir finansinis raštingumas, pilietinis, kultūrinis, politinis ir aplinkosauginis sąmoningumas, mokymasis sveikai gyventi, informuotumas vartojimo ir žiniasklaidos klausimais),

| — | didinama suaugusiųjų mokymosi galimybių pasiūla kaip priemonė stiprinti socialinę įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą bendruomenės bei visuomenės gyvenime, taip pat skatinamas asmenų dalyvavimas suaugusiųjų mokymesi, sudarytos geresnės suaugusiųjų mokymosi sąlygos migrantams, romams ir nepalankioje padėtyje esančioms asmenų grupėms, be to, sudarytos mokymosi galimybės pabėgėliams ir prieglobsčio siekiantiems asmenims, įskaitant priimančiosios šalies kalbos mokymąsi, jei to reikia, |
| --- | --- |

—

didinama suaugusiųjų mokymosi galimybių pasiūla kaip priemonė stiprinti socialinę įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą bendruomenės bei visuomenės gyvenime, taip pat skatinamas asmenų dalyvavimas suaugusiųjų mokymesi, sudarytos geresnės suaugusiųjų mokymosi sąlygos migrantams, romams ir nepalankioje padėtyje esančioms asmenų grupėms, be to, sudarytos mokymosi galimybės pabėgėliams ir prieglobsčio siekiantiems asmenims, įskaitant priimančiosios šalies kalbos mokymąsi, jei to reikia,

| — | sudaroma daugiau mokymosi galimybių vyresnio amžiaus suaugusiems žmonėms pagal aktyvaus senėjimo programą, įskaitant savanorystę ir naujoviškų formų kartų tarpusavio mokymą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama visos visuomenės labui panaudoti vyresnio amžiaus žmonių žinias, gebėjimus ir kompetencijas, |
| --- | --- |

—

sudaroma daugiau mokymosi galimybių vyresnio amžiaus suaugusiems žmonėms pagal aktyvaus senėjimo programą, įskaitant savanorystę ir naujoviškų formų kartų tarpusavio mokymą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama visos visuomenės labui panaudoti vyresnio amžiaus žmonių žinias, gebėjimus ir kompetencijas,

| — | atsižvelgiama į neįgaliųjų bei dėl specifinių aplinkybių negalinčių dalyvauti mokymosi sistemoje asmenų (pavyzdžiui, esančių ligoninėse, globos įstaigose, kalėjimuose) mokymosi poreikius; jiems turi būti suteikiamas tinkamas orientavimas. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiama į neįgaliųjų bei dėl specifinių aplinkybių negalinčių dalyvauti mokymosi sistemoje asmenų (pavyzdžiui, esančių ligoninėse, globos įstaigose, kalėjimuose) mokymosi poreikius; jiems turi būti suteikiamas tinkamas orientavimas.

4.   Suaugusiųjų ir jų mokymosi aplinkos kūrybingumo ir inovatyvumo skatinimas

Siekiant sukurti suaugusiųjų mokymosi naujovišką pedagogiką ir kūrybingą mokymosi aplinką, taip pat skatinti suaugusiųjų mokymąsi kaip galimybę padidinti piliečių kūrybingumą ir inovatyvumą, valstybių narių prašoma daugiausia dėmesio skirti tam, kad būtų:

| — | skatinama įgyti įvairiose srityse aktualių bendrųjų kompetencijų, pavyzdžiui, mokėjimo mokytis, iniciatyvumo ir verslumo, kultūrinio sąmoningumo ir išraiškos gebėjimų, pirmiausia suaugusiųjų mokymosi sektoriui pritaikant Europos bendrųjų kompetencijų metmenis, |
| --- | --- |

—

skatinama įgyti įvairiose srityse aktualių bendrųjų kompetencijų, pavyzdžiui, mokėjimo mokytis, iniciatyvumo ir verslumo, kultūrinio sąmoningumo ir išraiškos gebėjimų, pirmiausia suaugusiųjų mokymosi sektoriui pritaikant Europos bendrųjų kompetencijų metmenis,

| — | didinamas kultūros įstaigų (muziejų, bibliotekų ir pan.), pilietinės visuomenės, sporto ir kitų organizacijų, kurios sukuria kūrybingą ir inovatyvią neformaliojo suaugusiųjų mokymosi ir savišvietos aplinką, vaidmuo, |
| --- | --- |

—

didinamas kultūros įstaigų (muziejų, bibliotekų ir pan.), pilietinės visuomenės, sporto ir kitų organizacijų, kurios sukuria kūrybingą ir inovatyvią neformaliojo suaugusiųjų mokymosi ir savišvietos aplinką, vaidmuo,

| — | geriau panaudojamos informacinės ir ryšių technologijos suaugusiųjų mokymuisi, kurios gali būti priemonės, padedančios išplėsti jo prieigą ir gerinti jo kokybę, pavyzdžiui, išnaudojant naujas nuotolinio mokymosi galimybes ir sukuriant e. mokymosi priemones ir platformas, kad taip būtų pasiektos naujos tikslinės grupės, ypač specialiųjų poreikių turintys arba atokiose vietovėse gyvenantys asmenys. |
| --- | --- |

—

geriau panaudojamos informacinės ir ryšių technologijos suaugusiųjų mokymuisi, kurios gali būti priemonės, padedančios išplėsti jo prieigą ir gerinti jo kokybę, pavyzdžiui, išnaudojant naujas nuotolinio mokymosi galimybes ir sukuriant e. mokymosi priemones ir platformas, kad taip būtų pasiektos naujos tikslinės grupės, ypač specialiųjų poreikių turintys arba atokiose vietovėse gyvenantys asmenys.

Tam, kad būtų remiamos pirmiau nurodytos prioritetinės sritys pagal keturis programos „ET 2020“ strateginius tikslus, valstybių narių prašoma toliau prisidėti prie to, kad būtų užtikrintas geresnis informacijos ir duomenų apie suaugusiųjų mokymąsi Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu surinkimas, palyginamumas ir analizė:

5.   Žinių bazės apie suaugusiųjų mokymąsi gerinimas ir suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėsena

Valstybių narių prašoma daugiausia dėmesio sutelkti į tai, kad būtų:

| — | aktyviai dalyvaujama svarbiuose tarptautiniuose tyrimuose ir studijose, pavyzdžiui, suaugusiųjų švietimo tyrime, tęstinio profesinio mokymo tyrime ir tarptautinio suaugusiųjų kompetencijų vertinimo programoje, ir įgyvendinamos jų pagrindu nustatytos pagrindinės gairės, |
| --- | --- |

—

aktyviai dalyvaujama svarbiuose tarptautiniuose tyrimuose ir studijose, pavyzdžiui, suaugusiųjų švietimo tyrime, tęstinio profesinio mokymo tyrime ir tarptautinio suaugusiųjų kompetencijų vertinimo programoje, ir įgyvendinamos jų pagrindu nustatytos pagrindinės gairės,

| — | didinamos pastangos surinkti pakankamai bazinių duomenų apie, pavyzdžiui, dalyvavimą mokymosi procese, mokymosi teikėjus, finansavimą, rezultatus ir platesnę mokymosi naudą suaugusiesiems ir visuomenei, taip pat renkami duomenys ir apie vyresnius nei 64 metų amžiaus asmenis, atsižvelgiant į darbinės veiklos ilginimą, |
| --- | --- |

—

didinamos pastangos surinkti pakankamai bazinių duomenų apie, pavyzdžiui, dalyvavimą mokymosi procese, mokymosi teikėjus, finansavimą, rezultatus ir platesnę mokymosi naudą suaugusiesiems ir visuomenei, taip pat renkami duomenys ir apie vyresnius nei 64 metų amžiaus asmenis, atsižvelgiant į darbinės veiklos ilginimą,

| — | stiprinama suaugusiųjų mokymosi sektoriaus Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu vystymosi ir rezultatų stebėsena bei poveikio vertinimas, kai įmanoma, geriau panaudojant esamas priemones, |
| --- | --- |

—

stiprinama suaugusiųjų mokymosi sektoriaus Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu vystymosi ir rezultatų stebėsena bei poveikio vertinimas, kai įmanoma, geriau panaudojant esamas priemones,

| — | intensyviau atliekami moksliniai tyrimai ir išsamios analizės klausimais, susijusiais su suaugusiųjų mokymusi, išplečiamas mokslinių tyrimų mastas, įtraukiant naujas sritis, ir skatinama vykdyti daugiau tarpdalykinio pobūdžio ir perspektyvinių analizių, |
| --- | --- |

—

intensyviau atliekami moksliniai tyrimai ir išsamios analizės klausimais, susijusiais su suaugusiųjų mokymusi, išplečiamas mokslinių tyrimų mastas, įtraukiant naujas sritis, ir skatinama vykdyti daugiau tarpdalykinio pobūdžio ir perspektyvinių analizių,

| — | teikiamos ataskaitos apie suaugusiųjų mokymosi politikos priemones, kurios būtų programos „ET 2020“ pažangos ataskaitos dalis. |
| --- | --- |

—

teikiamos ataskaitos apie suaugusiųjų mokymosi politikos priemones, kurios būtų programos „ET 2020“ pažangos ataskaitos dalis.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/7

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl atstovavimo ES valstybėms narėms Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) steigiamojoje valdyboje ir ES bei jos valstybių narių pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius

2011/C 372/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

PRIMINDAMI:

| 1. | 2000 m. gruodžio 4 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl kovos su dopingu (1). |
| --- | --- |

1.

2000 m. gruodžio 4 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl kovos su dopingu (1).

| 2. | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl ES vaidmens tarptautiniu mastu kovojant su dopingu (2). |
| --- | --- |

2.

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl ES vaidmens tarptautiniu mastu kovojant su dopingu (2).

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų turėti galimybę pasinaudoti savo kompetencija ir atlikti savo vaidmenį Pasaulinei antidopingo agentūrai (toliau – WADA) rengiant, inter alia, taisykles, normas ir gaires, dėl jų derantis ir jas priimant. |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų turėti galimybę pasinaudoti savo kompetencija ir atlikti savo vaidmenį Pasaulinei antidopingo agentūrai (toliau – WADA) rengiant, inter alia, taisykles, normas ir gaires, dėl jų derantis ir jas priimant.

| 2. | Būtina numatyti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių dalyvavimo WADA darbe ir jų pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius praktines sąlygas. |
| --- | --- |

2.

Būtina numatyti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių dalyvavimo WADA darbe ir jų pozicijų derinimo prieš WADA posėdžius praktines sąlygas.

| 3. | Europos žemyno pozicijos prieš WADA posėdžius derinamos Europos Taryboje deramai atsižvelgiant į visus taikytinus ES teisės aktus. |
| --- | --- |

3.

Europos žemyno pozicijos prieš WADA posėdžius derinamos Europos Taryboje deramai atsižvelgiant į visus taikytinus ES teisės aktus.

| 4. | Esama didelio poreikio, kad ES valstybių narių atstovavimas WADA steigiamojoje valdyboje būtų tęstinio pobūdžio, gavus politinius įgaliojimus ir užtikrinant tinkamą kompetencijos lygį. |
| --- | --- |

4.

Esama didelio poreikio, kad ES valstybių narių atstovavimas WADA steigiamojoje valdyboje būtų tęstinio pobūdžio, gavus politinius įgaliojimus ir užtikrinant tinkamą kompetencijos lygį.

TODĖL SUSITARIA, KAD:

| 1. | ES valstybėms narėms WADA steigiamojoje valdyboje turėtų atstovauti ministrų lygio atstovai, o vietos turėtų būti paskirstytos taip:






  — | viena vieta turėtų būti skirta vienai iš valstybių narių, priklausančiai esamai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, |
| --- | --- | --- |

1.

ES valstybėms narėms WADA steigiamojoje valdyboje turėtų atstovauti ministrų lygio atstovai, o vietos turėtų būti paskirstytos taip:

—

viena vieta turėtų būti skirta vienai iš valstybių narių, priklausančiai esamai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei,

| — | viena vieta turėtų būti skirta vienai iš valstybių narių, priklausančiai būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, |
| --- | --- |

—

viena vieta turėtų būti skirta vienai iš valstybių narių, priklausančiai būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei,

| — | vieną vietą Taryboje posėdžiaujančios valstybės narės turėtų kartu paskirti tinkamą patirtį ir žinias turinčiam ministrų lygio asmeniui, atsakingam už sportą (toliau – vyriausybinio lygio ekspertui). |
| --- | --- |

—

vieną vietą Taryboje posėdžiaujančios valstybės narės turėtų kartu paskirti tinkamą patirtį ir žinias turinčiam ministrų lygio asmeniui, atsakingam už sportą (toliau – vyriausybinio lygio ekspertui).

| 2. | Atitinkamais atvejais valstybių narių atstovus gali lydėti pirmininkaujančios valstybės narės ir (arba) Komisijos ekspertai. |
| --- | --- |

2.

Atitinkamais atvejais valstybių narių atstovus gali lydėti pirmininkaujančios valstybės narės ir (arba) Komisijos ekspertai.

| 3. | ES valstybių narių atstovavimo WADA steigiamojoje valdyboje tvarka, pateikta I priede, įsigalioja nuo 2013 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

3.

ES valstybių narių atstovavimo WADA steigiamojoje valdyboje tvarka, pateikta I priede, įsigalioja nuo 2013 m. sausio 1 d.

| 4. | Taikomos II priede pateiktos Tarybos, valstybių narių ir Komisijos pasirengimo WADA posėdžiams elgesio gairės. |
| --- | --- |

4.

Taikomos II priede pateiktos Tarybos, valstybių narių ir Komisijos pasirengimo WADA posėdžiams elgesio gairės.

| 5. | Iki 2015 m. gruodžio 31 d. Taryba ir Taryboje posėdžiausiančių valstybių narių vyriausybių atstovai turi peržiūrėti taikant šią rezoliuciją įgytą patirtį ir apsvarstyti, ar reikalingi šia rezoliucija nustatytos tvarkos pakeitimai. |
| --- | --- |

5.

Iki 2015 m. gruodžio 31 d. Taryba ir Taryboje posėdžiausiančių valstybių narių vyriausybių atstovai turi peržiūrėti taikant šią rezoliuciją įgytą patirtį ir apsvarstyti, ar reikalingi šia rezoliucija nustatytos tvarkos pakeitimai.

---

(1)  OL C 356, 2000 12 12, p. 1.

(2)  OL C 324, 2010 12 1, p. 18.

---

I PRIEDAS

ES valstybių narių atstovavimo WADA steigiamojoje valdyboje tvarka

ES valstybės narės susitaria dėl šios atstovavimo sistemos:

ESAMOS IR BŪSIMOS TRIJŲ PIRMININKAUSIANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ GRUPIŲ ATSTOVAI

| — | Valstybės narės, sudarančios esamą trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupę, pasikonsultavusios tarpusavyje išrenka vieną valstybę narę atstovauti ES valstybėms narėms WADA steigiamojoje valdyboje. Išrinktoji valstybė narė laikydamasi savo vidaus procedūrų paskiria atstovą tam tikslui. Šis atstovas turi būti ministrų lygio asmuo, atsakingas už sporto reikalus šioje valstybėje narėje. Valstybė narė, išrinkta skirti atstovą, ir to atstovo vardas bei pavardė pranešami ES Tarybos generaliniam sekretoriatui. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės, sudarančios esamą trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupę, pasikonsultavusios tarpusavyje išrenka vieną valstybę narę atstovauti ES valstybėms narėms WADA steigiamojoje valdyboje. Išrinktoji valstybė narė laikydamasi savo vidaus procedūrų paskiria atstovą tam tikslui. Šis atstovas turi būti ministrų lygio asmuo, atsakingas už sporto reikalus šioje valstybėje narėje. Valstybė narė, išrinkta skirti atstovą, ir to atstovo vardas bei pavardė pranešami ES Tarybos generaliniam sekretoriatui.

| — | Jeigu atstovas nustoja eiti pareigas ministrų lygiu, valstybė narė paskiria kitą ministrų lygio atstovą. |
| --- | --- |

—

Jeigu atstovas nustoja eiti pareigas ministrų lygiu, valstybė narė paskiria kitą ministrų lygio atstovą.

| — | Pirmiau nurodytos taisyklės taip pat taikomos valstybėms narėms, priklausančioms būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei. |
| --- | --- |

—

Pirmiau nurodytos taisyklės taip pat taikomos valstybėms narėms, priklausančioms būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei.

| — | Pirmiau nurodytų atstovų kadencijos trukmė yra 3 metai. |
| --- | --- |

—

Pirmiau nurodytų atstovų kadencijos trukmė yra 3 metai.

| — | Valstybių narių, priklausančių būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, atstovas lieka eiti pareigas ir tada, kai ši grupė tampa esama trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupe, siekiant užtikrinti tęstinumą ir trejų metų kadencijos trukmę. |
| --- | --- |

—

Valstybių narių, priklausančių būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, atstovas lieka eiti pareigas ir tada, kai ši grupė tampa esama trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupe, siekiant užtikrinti tęstinumą ir trejų metų kadencijos trukmę.

TARYBOJE POSĖDŽIAUJANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ KARTU PASKIRTAS VYRIAUSYBINIO LYGIO EKSPERTAS

| — | Pasiūlymus dėl atstovo eksperto valstybės narės pateikia ne vėliau kaip mėnesį iki ES Tarybos posėdžio, kuriame šis atstovas bus paskirtas. Neturėtų būti siūlomi valstybių narių, kurios priklauso esamai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei ar būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, ministrai. Pasiūlymai dėl atstovo eksperto siunčiami ES Tarybos generaliniam sekretoriatui. |
| --- | --- |

—

Pasiūlymus dėl atstovo eksperto valstybės narės pateikia ne vėliau kaip mėnesį iki ES Tarybos posėdžio, kuriame šis atstovas bus paskirtas. Neturėtų būti siūlomi valstybių narių, kurios priklauso esamai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei ar būsimai trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupei, ministrai. Pasiūlymai dėl atstovo eksperto siunčiami ES Tarybos generaliniam sekretoriatui.

| — | Taikant pirmiau nurodytą būdą, WADA steigiamosios valdybos narys pirmą kartą paskiriamas ES Tarybos (Švietimas, jaunimas, kultūra ir sportas) posėdyje ne vėliau kaip 2012 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

—

Taikant pirmiau nurodytą būdą, WADA steigiamosios valdybos narys pirmą kartą paskiriamas ES Tarybos (Švietimas, jaunimas, kultūra ir sportas) posėdyje ne vėliau kaip 2012 m. lapkričio mėn.

| — | Atstovo kadencijos trukmė yra 3 metai. |
| --- | --- |

—

Atstovo kadencijos trukmė yra 3 metai.

| — | Jeigu atstovas nustoja eiti pareigas ministrų lygiu savo valstybėje narėje, pradedama nauja skyrimo procedūra. Esamas atstovas lieka eiti pareigas tol, kol bus baigta nauja skyrimo procedūra. |
| --- | --- |

—

Jeigu atstovas nustoja eiti pareigas ministrų lygiu savo valstybėje narėje, pradedama nauja skyrimo procedūra. Esamas atstovas lieka eiti pareigas tol, kol bus baigta nauja skyrimo procedūra.

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO TAISYKLĖS

| — | Galiojančios ES valstybių narių atstovavimo WADA steigiamojoje valdyboje taisyklės taikomos iki 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Galiojančios ES valstybių narių atstovavimo WADA steigiamojoje valdyboje taisyklės taikomos iki 2012 m. gruodžio 31 d.

| — | Airijos, Lietuvos ir Graikijos paskirto atstovo kadencija sutrumpinama iki 18 mėnesių ir prasideda nuo 2013 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

Airijos, Lietuvos ir Graikijos paskirto atstovo kadencija sutrumpinama iki 18 mėnesių ir prasideda nuo 2013 m. sausio 1 d.

TARYBOJE POSĖDŽIAUJANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ ATLIEKAMO PATVIRTINIMO PROCESAS

| — | Vyriausybinio lygio ekspertus ir esamos bei būsimos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupių išrinktas valstybes nares, kurios skiria atstovus WADA steigiamojoje valdyboje, tvirtina Taryboje posėdžiaujančios valstybės narės pakankamai iš anksto apie tai pranešus. |
| --- | --- |

—

Vyriausybinio lygio ekspertus ir esamos bei būsimos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupių išrinktas valstybes nares, kurios skiria atstovus WADA steigiamojoje valdyboje, tvirtina Taryboje posėdžiaujančios valstybės narės pakankamai iš anksto apie tai pranešus.

| — | Visų WADA steigiamosios valdybos narių, kurie atstovauja ES valstybėms narėms, vardai ir pavardės per ES Tarybos generalinį sekretoriatą pranešami WADA. |
| --- | --- |

—

Visų WADA steigiamosios valdybos narių, kurie atstovauja ES valstybėms narėms, vardai ir pavardės per ES Tarybos generalinį sekretoriatą pranešami WADA.

---

II PRIEDAS

Tarybos, valstybių narių ir Komisijos pasirengimo WADA steigiamosios valdybos posėdžiams elgesio gairės

Atsižvelgdamos į tai, kad laikantis ES acquis ir pareigos sąžiningai bendradarbiauti, ES ir valstybių narių pozicijos dėl WADA posėdžiuose svarstomų klausimų atitinkamais atvejais vadovaujant pirmininkaujančiai valstybei narei turi būti laiku ir veiksmingai suderintos prieš WADA posėdžius,

Taryba, valstybės narės ir Komisija susitaria dėl šių elgesio gairių:

GAIRIŲ POBŪDIS IR APIMTIS

| — | Šios elgesio gairės taikomos rengiantis visiems WADA steigiamosios valdybos posėdžiams. |
| --- | --- |

—

Šios elgesio gairės taikomos rengiantis visiems WADA steigiamosios valdybos posėdžiams.

| — | Šiose elgesio gairėse nustatyta Tarybos, valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka rengiantis šiems posėdžiams, įskaitant prieš tai vykstančius Europos Tarybos posėdžius (ad hoc komitete – CAHAMA). |
| --- | --- |

—

Šiose elgesio gairėse nustatyta Tarybos, valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo tvarka rengiantis šiems posėdžiams, įskaitant prieš tai vykstančius Europos Tarybos posėdžius (ad hoc komitete – CAHAMA).

DERINIMO PROCESAS

| — | Derinimo proceso pradžioje atitinkamu metu Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, padedant ES Tarybos generaliniam sekretoriatui, ir Europos Komisija turėtų kartu išnagrinėti WADA posėdžio darbotvarkę. |
| --- | --- |

—

Derinimo proceso pradžioje atitinkamu metu Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, padedant ES Tarybos generaliniam sekretoriatui, ir Europos Komisija turėtų kartu išnagrinėti WADA posėdžio darbotvarkę.

| — | Pirmininkaujanti valstybė narė, atsižvelgdama į šią tvarką ir Europos Komisijos pasiūlymą dėl klausimų, kurie priklauso ES kompetencijai, parengs išsamų pozicijos pareiškimo projektą. |
| --- | --- |

—

Pirmininkaujanti valstybė narė, atsižvelgdama į šią tvarką ir Europos Komisijos pasiūlymą dėl klausimų, kurie priklauso ES kompetencijai, parengs išsamų pozicijos pareiškimo projektą.

| — | Pozicijos pareiškimą turi parengti Tarybos sporto darbo grupė ir, išskyrus skubius atvejus, paprastai jį turi apsvarstyti Nuolatinių atstovų komitetas (COREPER). |
| --- | --- |

—

Pozicijos pareiškimą turi parengti Tarybos sporto darbo grupė ir, išskyrus skubius atvejus, paprastai jį turi apsvarstyti Nuolatinių atstovų komitetas (COREPER).

SANTYKIAI SU EUROPOS TARYBA

| — | Ad hoc komiteto (CAHAMA) (1) posėdžiuose pirmininkaujančios valstybės narės atstovas pateikia pozicijos pareiškimą dėl punktų, dėl kurių buvo parengta pozicija. Europos Komisija pateikia ES poziciją dėl klausimų, kurie priklauso ES kompetencijai, ir esant pozicijai, dėl kurios buvo susitarta laikantis atitinkamų Sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

—

Ad hoc komiteto (CAHAMA) (1) posėdžiuose pirmininkaujančios valstybės narės atstovas pateikia pozicijos pareiškimą dėl punktų, dėl kurių buvo parengta pozicija. Europos Komisija pateikia ES poziciją dėl klausimų, kurie priklauso ES kompetencijai, ir esant pozicijai, dėl kurios buvo susitarta laikantis atitinkamų Sutarties nuostatų.

| — | ES ir jos valstybės narės turėtų siekti, kad ši pozicija būtų įtraukta į Europos žemyno pozicijos pareiškimą, kurį parengia ad hoc komitetas (CAHAMA). |
| --- | --- |

—

ES ir jos valstybės narės turėtų siekti, kad ši pozicija būtų įtraukta į Europos žemyno pozicijos pareiškimą, kurį parengia ad hoc komitetas (CAHAMA).

POZICIJŲ AD HOC DERINIMAS

| — | Prireikus bet kuriuo metu gali būti vykdomas ES ir jos valstybių narių pozicijų ad hoc derinimas, kuriam paprastai vadovauja pirmininkaujanti valstybė narė. Jis gali būti vykdomas vykstant ad hoc komiteto (CAHAMA) ar WADA posėdžiams. |
| --- | --- |

—

Prireikus bet kuriuo metu gali būti vykdomas ES ir jos valstybių narių pozicijų ad hoc derinimas, kuriam paprastai vadovauja pirmininkaujanti valstybė narė. Jis gali būti vykdomas vykstant ad hoc komiteto (CAHAMA) ar WADA posėdžiams.

PASISAKYMAI IR BALSAVIMAS

| — | ES valstybių narių atstovai pasisako ir balsuoja laikydamiesi sutartų pozicijų. |
| --- | --- |

—

ES valstybių narių atstovai pasisako ir balsuoja laikydamiesi sutartų pozicijų.

ATASKAITŲ TEIKIMAS

| — | Esamos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupės ES valstybių narių atstovas WADA steigiamojoje valdyboje pateikia ataskaitą apie WADA steigiamosios valdybos posėdžio rezultatus kitame ES Tarybos (Švietimas, jaunimas, kultūra ir sportas) posėdyje. |
| --- | --- |

—

Esamos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupės ES valstybių narių atstovas WADA steigiamojoje valdyboje pateikia ataskaitą apie WADA steigiamosios valdybos posėdžio rezultatus kitame ES Tarybos (Švietimas, jaunimas, kultūra ir sportas) posėdyje.

| — | Esamos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupės ES valstybių narių atstovas WADA steigiamojoje valdyboje turi pateikti ataskaitą raštu apie WADA steigiamosios valdybos posėdžio rezultatus Tarybos sporto darbo grupei. |
| --- | --- |

—

Esamos trijų pirmininkausiančių valstybių narių grupės ES valstybių narių atstovas WADA steigiamojoje valdyboje turi pateikti ataskaitą raštu apie WADA steigiamosios valdybos posėdžio rezultatus Tarybos sporto darbo grupei.

---

(1)  Pasaulinės antidopingo agentūros klausimų ad hoc Europos komitetas (CAHAMA), įsteigtas 2003 m. liepos mėn., yra atsakingas už visų Europos kultūros konvencijos šalių pozicijų derinimą klausimais, susijusiais su WADA. Eiliniai komiteto posėdžiai šaukiami nedelsiant prieš Antidopingo konvencijos stebėsenos grupės posėdžius ar iškart po jų, taip pat, esant galimybei, bent savaitę prieš WADA steigiamosios valdybos ir vykdomojo komiteto eilinius posėdžius.

1

ad hoc

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/10

---

Tarybos išvados dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos

2011/C 372/03

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI:

PRIMINDAMI, KAD

| 1. | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnyje numatyti Europos Sąjungos veiksmai, kuriais turi būti siekiama skatinti plėsti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainus ir skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime; |
| --- | --- |

1.

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnyje numatyti Europos Sąjungos veiksmai, kuriais turi būti siekiama skatinti plėsti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainus ir skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime;

| 2. | Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo ES suteikta galimybė stiprinti savo užsienio politikos įgyvendinimą; bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis dabar galima išplėsti, kad jis integruotai bei veiksmingiau apimtų visą klausimų spektrą; |
| --- | --- |

2.

Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo ES suteikta galimybė stiprinti savo užsienio politikos įgyvendinimą; bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis dabar galima išplėsti, kad jis integruotai bei veiksmingiau apimtų visą klausimų spektrą;

| 3. | judumas yra svarbus skatinant savitarpio supratimą ir ekonominį vystymąsi, tuo pačiu didinant informuotumą apie tai, kad skirtingų Europos šalių jaunimo požiūris į gyvenimą ir padėtis skiriasi. Be kitų privalumų, judumas yra būtinas veiksnys keičiantis idėjomis, skleidžiant inovacijas, sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus, kuriant tvirtus santykius tarp žmonių, padedant asmenybės vystymosi procese ir skatinant įgyti socialinių emocinių gebėjimų, taip pat skatinant tarpkultūrines kompetencijas ir kovojant su išankstinėmis nuostatomis; be kita ko, judumas yra svarbus veiksnys, padedantis atkleisti jaunimo potencialą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

3.

judumas yra svarbus skatinant savitarpio supratimą ir ekonominį vystymąsi, tuo pačiu didinant informuotumą apie tai, kad skirtingų Europos šalių jaunimo požiūris į gyvenimą ir padėtis skiriasi. Be kitų privalumų, judumas yra būtinas veiksnys keičiantis idėjomis, skleidžiant inovacijas, sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus, kuriant tvirtus santykius tarp žmonių, padedant asmenybės vystymosi procese ir skatinant įgyti socialinių emocinių gebėjimų, taip pat skatinant tarpkultūrines kompetencijas ir kovojant su išankstinėmis nuostatomis; be kita ko, judumas yra svarbus veiksnys, padedantis atkleisti jaunimo potencialą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 4. | apskritai padidėjus judumui, dėl kurio dažniau bendrauja skirtingų tautybių, kultūrų, religijų ir tikėjimų žmonės, didėja Europos Sąjungos vaidmuo tarptautiniu lygiu skatinant vadovautis demokratijos, laisvės, lygybės vertybėmis, gerbti žmogaus teises ir laikytis atitinkamų standartų kultūrų dialogo srityje; |
| --- | --- |

4.

apskritai padidėjus judumui, dėl kurio dažniau bendrauja skirtingų tautybių, kultūrų, religijų ir tikėjimų žmonės, didėja Europos Sąjungos vaidmuo tarptautiniu lygiu skatinant vadovautis demokratijos, laisvės, lygybės vertybėmis, gerbti žmogaus teises ir laikytis atitinkamų standartų kultūrų dialogo srityje;

| 5. | į Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintą sistemą (2010–2018 m.) buvo įtrauktos dvi prioritetinės veiksmų sritys – „dalyvavimas“ ir „jaunimas ir pasaulis“; |
| --- | --- |

5.

į Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintą sistemą (2010–2018 m.) buvo įtrauktos dvi prioritetinės veiksmų sritys – „dalyvavimas“ ir „jaunimas ir pasaulis“;

| 6. | 2011 m. rugsėjo 5–7 d. Varšuvoje, Lenkijoje, buvo surengta ES jaunimo konferencija, kurioje buvo pabrėžta, kad visų pirma reikia:






  — | įvairius sektorius apimančio bendradarbiavimo tarp jaunimo NVO ir sprendimus priimančių subjektų bei tolesnių tyrimų siekiant įvertinti jaunimo bendradarbiavimo ir judumo poveikį, |
| --- | --- | --- |

6.

2011 m. rugsėjo 5–7 d. Varšuvoje, Lenkijoje, buvo surengta ES jaunimo konferencija, kurioje buvo pabrėžta, kad visų pirma reikia:

—

įvairius sektorius apimančio bendradarbiavimo tarp jaunimo NVO ir sprendimus priimančių subjektų bei tolesnių tyrimų siekiant įvertinti jaunimo bendradarbiavimo ir judumo poveikį,

| — | prieinamos informacijos apie ES valstybes nares ir Rytų Europos bei Kaukazo šalis, kurią būtų galima gauti internetiniais ir neinternetiniais kanalais, |
| --- | --- |

—

prieinamos informacijos apie ES valstybes nares ir Rytų Europos bei Kaukazo šalis, kurią būtų galima gauti internetiniais ir neinternetiniais kanalais,

| — | įveikti su vizomis susijusius barjerus, kurie tebėra sunkiausiai įveikiama kliūtis ES ir kaimyninių šalių jaunimo bendradarbiavimui, |
| --- | --- |

—

įveikti su vizomis susijusius barjerus, kurie tebėra sunkiausiai įveikiama kliūtis ES ir kaimyninių šalių jaunimo bendradarbiavimui,

| — | stiprinti ir plėsti išteklius bei programas, pavyzdžiui, programą Veiklus jaunimas, kad daugiau dėmesio būtų skirta judumo klausimams ir jaunimo dalyvavimui sprendimų priėmimo procesuose, |
| --- | --- |

—

stiprinti ir plėsti išteklius bei programas, pavyzdžiui, programą Veiklus jaunimas, kad daugiau dėmesio būtų skirta judumo klausimams ir jaunimo dalyvavimui sprendimų priėmimo procesuose,

| — | formuojant ES politiką suteikti pirmenybę jaunimo dalyvavimui Europos demokratiniame gyvenime, pavyzdžiui, vykdant specialias programas, kuriomis remiamas Rytų Europos šalių ir ES valstybių narių jaunimo bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

—

formuojant ES politiką suteikti pirmenybę jaunimo dalyvavimui Europos demokratiniame gyvenime, pavyzdžiui, vykdant specialias programas, kuriomis remiamas Rytų Europos šalių ir ES valstybių narių jaunimo bendradarbiavimas;

PRIPAŽĮSTA, KAD

| 7. | 2004 m. gegužės 1 d. įvykęs Europos Sąjungos plėtros etapas Sąjungai reiškė istorinius pasikeitimus politinėje, geografinėje ir ekonominėje plotmėse, dar labiau sustiprinant ES poreikį bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, įskaitant Rytų Europos kaimynes (1); |
| --- | --- |

7.

2004 m. gegužės 1 d. įvykęs Europos Sąjungos plėtros etapas Sąjungai reiškė istorinius pasikeitimus politinėje, geografinėje ir ekonominėje plotmėse, dar labiau sustiprinant ES poreikį bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, įskaitant Rytų Europos kaimynes (1);

| 8. | Europos Sąjungos kaimynystės politika (EKP) (2), kuri komunikatu „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, neseniai buvo įvertinta ir įtraukta į naują sistemą, nustato plataus užmojo tikslus, grindžiamus įsipareigojimais laikytis bendrų vertybių ir veiksmingai įgyvendinti politines, ekonomines ir institucines reformas; dėl demokratinių pokyčių ir pertvarkymo proceso, vykstančio Europos Sąjungos artimiausiose kaimyninėse šalyse rytuose ir pietuose, taip pat padidėjo strateginė Europos kaimynystės politikos, pilietinės visuomenės stiprinimo bei mainų ir tiesioginių žmonių ryšių galimybių gerinimo priemonių, visų pirma skirtų jaunimui, svarba; |
| --- | --- |

8.

Europos Sąjungos kaimynystės politika (EKP) (2), kuri komunikatu „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, neseniai buvo įvertinta ir įtraukta į naują sistemą, nustato plataus užmojo tikslus, grindžiamus įsipareigojimais laikytis bendrų vertybių ir veiksmingai įgyvendinti politines, ekonomines ir institucines reformas; dėl demokratinių pokyčių ir pertvarkymo proceso, vykstančio Europos Sąjungos artimiausiose kaimyninėse šalyse rytuose ir pietuose, taip pat padidėjo strateginė Europos kaimynystės politikos, pilietinės visuomenės stiprinimo bei mainų ir tiesioginių žmonių ryšių galimybių gerinimo priemonių, visų pirma skirtų jaunimui, svarba;

| 9. | šiomis sąlygomis Rytų partnerystė (3) yra iniciatyva, turinti strateginės reikšmės tiek EKP dalyvaujančių Rytų Europos šalių, tiek visos ES stabilumui ir saugumui. Vienas iš svarbių jos tikslų yra stiprinti pilietinę visuomenę, nes ji yra vienas iš veiksmingos demokratinės valstybės pagrindų. Toji bendradarbiavimo sritis, kuri apima jaunimo dalyvavimą ir bendradarbiavimą, turėtų tapti dar svarbesne Rytų partnerystės dalimi; |
| --- | --- |

9.

šiomis sąlygomis Rytų partnerystė (3) yra iniciatyva, turinti strateginės reikšmės tiek EKP dalyvaujančių Rytų Europos šalių, tiek visos ES stabilumui ir saugumui. Vienas iš svarbių jos tikslų yra stiprinti pilietinę visuomenę, nes ji yra vienas iš veiksmingos demokratinės valstybės pagrindų. Toji bendradarbiavimo sritis, kuri apima jaunimo dalyvavimą ir bendradarbiavimą, turėtų tapti dar svarbesne Rytų partnerystės dalimi;

| 10. | palankesnių sąlygų tiesioginiams žmonių ryšiams plėtoti sudarymas ir dialogo su pilietine visuomene stiprinimas buvo nurodyti kaip esminiai ES ir Rusijos partnerystės siekiant modernizavimo elementai (4); |
| --- | --- |

10.

palankesnių sąlygų tiesioginiams žmonių ryšiams plėtoti sudarymas ir dialogo su pilietine visuomene stiprinimas buvo nurodyti kaip esminiai ES ir Rusijos partnerystės siekiant modernizavimo elementai (4);

| 11. | Europos Sąjunga jau dėjo pastangas, kad suteiktų specialius leidimus gyventi trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl įleidimo į valstybės narės teritoriją savanoriškos veiklos tikslais (5), ir tai yra didelis žingsnis į priekį; |
| --- | --- |

11.

Europos Sąjunga jau dėjo pastangas, kad suteiktų specialius leidimus gyventi trečiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl įleidimo į valstybės narės teritoriją savanoriškos veiklos tikslais (5), ir tai yra didelis žingsnis į priekį;

| 12. | Europos Vadovų Taryba neseniai pabrėžė poreikį steigti judumo partnerystes su Pietų ir Rytų Europos šalimis (6). Būsimoje šių partnerysčių struktūroje reikia atsižvelgti į jaunimo judumo galimybių didinimą mokymosi tikslais, įskaitant neformalųjį mokymąsi kitoje šalyje; šio judumo formos galėtų būti darbas su jaunimu, įskaitant jaunimo mainus ir savanorišką veiklą; |
| --- | --- |

12.

Europos Vadovų Taryba neseniai pabrėžė poreikį steigti judumo partnerystes su Pietų ir Rytų Europos šalimis (6). Būsimoje šių partnerysčių struktūroje reikia atsižvelgti į jaunimo judumo galimybių didinimą mokymosi tikslais, įskaitant neformalųjį mokymąsi kitoje šalyje; šio judumo formos galėtų būti darbas su jaunimu, įskaitant jaunimo mainus ir savanorišką veiklą;

| 13. | jaunimo mainų programos yra gera priemonė, visų pirma jauniems žmonėms, kurie turi mažiau galimybių įgyti tarpkultūrinės patirties ir plėtoti asmeninius bei kalbos gebėjimus; |
| --- | --- |

13.

jaunimo mainų programos yra gera priemonė, visų pirma jauniems žmonėms, kurie turi mažiau galimybių įgyti tarpkultūrinės patirties ir plėtoti asmeninius bei kalbos gebėjimus;

| 14. | Europos Sąjungos ir Rytų Europos šalių jaunimo, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo vadovų tarptautinio bendradarbiavimo plėtojimas yra reikšmingas stiprinant pasitikėjimą regione, taip ateityje formuojant santykius Europoje atsižvelgiant į galimus sunkumus; |
| --- | --- |

14.

Europos Sąjungos ir Rytų Europos šalių jaunimo, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo vadovų tarptautinio bendradarbiavimo plėtojimas yra reikšmingas stiprinant pasitikėjimą regione, taip ateityje formuojant santykius Europoje atsižvelgiant į galimus sunkumus;

| 15. | Europos kaimynystės politika yra susijusi su Europos Sąjungos ir valstybių narių veikla ES kaimynystėje esančių šešiolikos šalių atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai ir įvertinant galimą jų indėlį į vykdomą demokratizacijos procesą, galima būtų numatyti iniciatyvų, panašių į šiame dokumente nurodytas iniciatyvas, taikymą plėtojant santykius su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis; |
| --- | --- |

15.

Europos kaimynystės politika yra susijusi su Europos Sąjungos ir valstybių narių veikla ES kaimynystėje esančių šešiolikos šalių atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai ir įvertinant galimą jų indėlį į vykdomą demokratizacijos procesą, galima būtų numatyti iniciatyvų, panašių į šiame dokumente nurodytas iniciatyvas, taikymą plėtojant santykius su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis;

NUSTATO BENDRĄ POREIKĮ:

| 16. | remti ES ir Rytų Europos šalių jaunimo, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo vadovų tarptautinį bendradarbiavimą, dialogą ir savitarpio supratimą – tai svarbi priemonė siekiant remti Europos pilietiškumo ir demokratizacijos procesus; |
| --- | --- |

16.

remti ES ir Rytų Europos šalių jaunimo, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo vadovų tarptautinį bendradarbiavimą, dialogą ir savitarpio supratimą – tai svarbi priemonė siekiant remti Europos pilietiškumo ir demokratizacijos procesus;

| 17. | sudaryti palankesnes galimybes jaunimo judumui mokymosi tikslais, įskaitant galimybes jaunuoliams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo vadovams iš Rytų Europos šalių vykti į Europos Sąjungą, taip pat jaunuoliams iš Europos Sąjungos vykti į kurią nors Rytų Europos šalį; |
| --- | --- |

17.

sudaryti palankesnes galimybes jaunimo judumui mokymosi tikslais, įskaitant galimybes jaunuoliams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo vadovams iš Rytų Europos šalių vykti į Europos Sąjungą, taip pat jaunuoliams iš Europos Sąjungos vykti į kurią nors Rytų Europos šalį;

| 18. | skatinti valstybių narių, jaunimo organizacijų ir jaunuolių abipusį mokymąsi bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, visų pirma su Rytų Europos šalimis, srityje didinant informuotumą apie jaunimo politiką ir gerinant informacijos apie judumo galimybes ir dalyvavimą kokybę; |
| --- | --- |

18.

skatinti valstybių narių, jaunimo organizacijų ir jaunuolių abipusį mokymąsi bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, visų pirma su Rytų Europos šalimis, srityje didinant informuotumą apie jaunimo politiką ir gerinant informacijos apie judumo galimybes ir dalyvavimą kokybę;

TODĖL SUTINKA, KAD

| 19. | dvikrypčio judumo galimybių jaunimui, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo vadovams iš ES ir Rytų Europos šalių rėmimas ir visapusiškesnis jų dalyvavimas neformaliojo mokymosi veikloje gali suteikti daug naudos:






  a) | jaunuoliams – būtų plėtojami jų įgūdžiai ir gebėjimai, kad didėtų jų galimybės įsidarbinti, išmokti novatoriškų metodų ir pagilinti kitų kultūrų supratimą daugiakultūriame pasaulyje, kuris tampa vis globalesnis, ir jiems būtų suteikiama galimybių apmąstyti būdus, kaip aktyviau dalyvauti įvairiose demokratinio gyvenimo srityse; |
| --- | --- | --- |

19.

dvikrypčio judumo galimybių jaunimui, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo vadovams iš ES ir Rytų Europos šalių rėmimas ir visapusiškesnis jų dalyvavimas neformaliojo mokymosi veikloje gali suteikti daug naudos:

a)

jaunuoliams – būtų plėtojami jų įgūdžiai ir gebėjimai, kad didėtų jų galimybės įsidarbinti, išmokti novatoriškų metodų ir pagilinti kitų kultūrų supratimą daugiakultūriame pasaulyje, kuris tampa vis globalesnis, ir jiems būtų suteikiama galimybių apmąstyti būdus, kaip aktyviau dalyvauti įvairiose demokratinio gyvenimo srityse;

| b) | pilietinės visuomenės organizacijoms, ypač jaunimo organizacijoms ir toms, kurios dirba su jaunimu arba jaunimo labui – būtų sudarytos galimybės veiksmingai mokytis tarpusavyje siekiant suteikti jaunimui daugiau galių ir didinti jų dalyvavimą intensyvinant įvairų jaunų žmonių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

pilietinės visuomenės organizacijoms, ypač jaunimo organizacijoms ir toms, kurios dirba su jaunimu arba jaunimo labui – būtų sudarytos galimybės veiksmingai mokytis tarpusavyje siekiant suteikti jaunimui daugiau galių ir didinti jų dalyvavimą intensyvinant įvairų jaunų žmonių bendradarbiavimą;

| c) | bendruomenėms ES, priimančioms jaunuolius iš Rytų Europos šalių, ir vietos bendruomenėms Rytų Europos šalių regione, priimančioms jaunuolius iš ES – visų pirma būtų plėtojami jų tarpkultūriniai gebėjimai; |
| --- | --- |

c)

bendruomenėms ES, priimančioms jaunuolius iš Rytų Europos šalių, ir vietos bendruomenėms Rytų Europos šalių regione, priimančioms jaunuolius iš ES – visų pirma būtų plėtojami jų tarpkultūriniai gebėjimai;

| d) | judumo programose dalyvavusių jaunuolių, sugrįžusių į savo kilmės šalis, šeimoms ir bendraamžių grupėms – jie geriau pažintų ES ir gebėtų skirti ir suprasti skirtingas kultūras; |
| --- | --- |

d)

judumo programose dalyvavusių jaunuolių, sugrįžusių į savo kilmės šalis, šeimoms ir bendraamžių grupėms – jie geriau pažintų ES ir gebėtų skirti ir suprasti skirtingas kultūras;

| e) | Rytų Europos šalių pilietinei visuomenei – ji, inter alia, susipažintų su demokratijos kultūra ir gautų informacijos apie demokratinio gyvenimo praktinius aspektus bei tvarų vystymąsi, taip pat būtų propaguojamos bendros vertybės, pavyzdžiui, savitarpio supratimas, demokratija, solidarumas ir pagarba žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

e)

Rytų Europos šalių pilietinei visuomenei – ji, inter alia, susipažintų su demokratijos kultūra ir gautų informacijos apie demokratinio gyvenimo praktinius aspektus bei tvarų vystymąsi, taip pat būtų propaguojamos bendros vertybės, pavyzdžiui, savitarpio supratimas, demokratija, solidarumas ir pagarba žmogaus teisėms;

| f) | visai Europai – kuriant intelektinį kapitalą, kuris toliau kurs pilietinę visuomenę ir darys jai įtaką; |
| --- | --- |

f)

visai Europai – kuriant intelektinį kapitalą, kuris toliau kurs pilietinę visuomenę ir darys jai įtaką;

| 20. | remiant aktyvų jaunimo dalyvavimą visuomenės gyvenime, tarpvalstybinį judumą ir žmonių tarpusavio ryšius bus remiamas keitimasis idėjomis, inovacijų skleidimas ir partnerysčių kūrimas – taip galima sudaryti palankesnes sąlygas ilgalaikėms permainoms mažinant visuomenių socialinius ir ekonominius skirtumus; |
| --- | --- |

20.

remiant aktyvų jaunimo dalyvavimą visuomenės gyvenime, tarpvalstybinį judumą ir žmonių tarpusavio ryšius bus remiamas keitimasis idėjomis, inovacijų skleidimas ir partnerysčių kūrimas – taip galima sudaryti palankesnes sąlygas ilgalaikėms permainoms mažinant visuomenių socialinius ir ekonominius skirtumus;

| 21. | remiant kokybiškų informacinių priemonių tiekimą, keičiantis geros praktikos pavyzdžiais tarp ES ir Rytų Europos šalių ir užtikrinant galimybes susipažinti su informacija apie patikimas partnerių organizacijas padėtų stiprinti tinklus, pagilintų ES ir Rytų Europos šalių jaunimo organizacijų bendradarbiavimą bei užtikrintų bendradarbiavime dalyvaujančių subjektų saugumą; Paramos aukštesnės pakopos mokymosi ir mokymo galimybėms (SALTO) tyrimų centrai ir Eurodesk šiuo požiūriu veikia kaip svarbus paramos tinklas; |
| --- | --- |

21.

remiant kokybiškų informacinių priemonių tiekimą, keičiantis geros praktikos pavyzdžiais tarp ES ir Rytų Europos šalių ir užtikrinant galimybes susipažinti su informacija apie patikimas partnerių organizacijas padėtų stiprinti tinklus, pagilintų ES ir Rytų Europos šalių jaunimo organizacijų bendradarbiavimą bei užtikrintų bendradarbiavime dalyvaujančių subjektų saugumą; Paramos aukštesnės pakopos mokymosi ir mokymo galimybėms (SALTO) tyrimų centrai ir Eurodesk šiuo požiūriu veikia kaip svarbus paramos tinklas;

| 22. | toliau plėtojant ir skatinant savanorišką veiklą, darbą su jaunimu ir verslumą galima turėti teigiamos įtakos jaunimo galimybėms įsidarbinti ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

22.

toliau plėtojant ir skatinant savanorišką veiklą, darbą su jaunimu ir verslumą galima turėti teigiamos įtakos jaunimo galimybėms įsidarbinti ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas dalyvauti visuomenės gyvenime;

| 23. | atsižvelgiant į tai, kad kai kuriais atvejais geografinis atstumas gali tapti kliūtimi bendradarbiavimui ir judumui, reikėtų toliau plėtoti virtualaus judumo potencialą užtikrinant galimybes susipažinti su informacija apie jaunimo judumą ir jaunimo galimybes įsidarbinti bei ja keistis; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgiant į tai, kad kai kuriais atvejais geografinis atstumas gali tapti kliūtimi bendradarbiavimui ir judumui, reikėtų toliau plėtoti virtualaus judumo potencialą užtikrinant galimybes susipažinti su informacija apie jaunimo judumą ir jaunimo galimybes įsidarbinti bei ja keistis;

| 24. | didesnis judumas ir bendradarbiavimas labai priklauso nuo susidomėjimo šalimi partnere ir žinių apie ją, visų pirma apie jos jaunimo kultūrą apskritai; siekiant padidinti šį susidomėjimą ir žinių lygį, labai svarbu pristatyti ir propaguoti kultūrą, kad jaunuoliai būtų skatinami bendradarbiauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

24.

didesnis judumas ir bendradarbiavimas labai priklauso nuo susidomėjimo šalimi partnere ir žinių apie ją, visų pirma apie jos jaunimo kultūrą apskritai; siekiant padidinti šį susidomėjimą ir žinių lygį, labai svarbu pristatyti ir propaguoti kultūrą, kad jaunuoliai būtų skatinami bendradarbiauti tarpusavyje;

| 25. | jaunimas gali patirti, kad kalbos įgūdžių trūkumas yra didelė kliūtis bendravimui. Europos švietimo ir jaunimo programos yra vienos iš daugelio priemonių gerinant jaunimo kalbos įgūdžius; reikėtų remti užsienio kalbų mokymosi propagavimą; |
| --- | --- |

25.

jaunimas gali patirti, kad kalbos įgūdžių trūkumas yra didelė kliūtis bendravimui. Europos švietimo ir jaunimo programos yra vienos iš daugelio priemonių gerinant jaunimo kalbos įgūdžius; reikėtų remti užsienio kalbų mokymosi propagavimą;

| 26. | sudarius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo, ne ES šalių jaunimui, visų pirma jaunimui iš Rytų Europos šalių, gali būti lengviau gauti vizą; šie susitarimai yra vienas iš veiksmingiausių būdų apskritai didinti judumą; |
| --- | --- |

26.

sudarius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo, ne ES šalių jaunimui, visų pirma jaunimui iš Rytų Europos šalių, gali būti lengviau gauti vizą; šie susitarimai yra vienas iš veiksmingiausių būdų apskritai didinti judumą;

| 27. | dėl savo patirties ir kompetencijos bendradarbiaujant su Rytų Europos šalimis Europos Taryba yra svarbi partnerė įgyvendinant veiklą, susijusią su Rytų Europos šalių jaunimu; Europos Sąjungos ir Europos Tarybos jaunimo partnerystė buvo vertinga priemonė, paskatinusi Europos Sąjungos ir Europos Tarybos veiksmų sinergiją šioje srityje; |
| --- | --- |

27.

dėl savo patirties ir kompetencijos bendradarbiaujant su Rytų Europos šalimis Europos Taryba yra svarbi partnerė įgyvendinant veiklą, susijusią su Rytų Europos šalių jaunimu; Europos Sąjungos ir Europos Tarybos jaunimo partnerystė buvo vertinga priemonė, paskatinusi Europos Sąjungos ir Europos Tarybos veiksmų sinergiją šioje srityje;

| 28. | egzistuojančios judumo rėmimo programos ir priemonės (visų pirma Europos Sąjungoje) galėtų būti sustiprintos ir jų taikymo sritis galėtų būtų išplėsta, kad apimtų jaunimą, savanorius, su jaunimu dirbančius asmenis ir kitus asmenis, kurie dirba su jaunimu iš Rytų Europos šalių arba kurie nori bendradarbiauti su tomis šalimis. Tai visų pirma taikytina programoms „Veiklus jaunimas“, „Mokymasis visą gyvenimą“, ES ir Europos Tarybos jaunimo partnerystei, įskaitant Europos jaunimo politikos žinių centrą, SALTO (parama aukštesnės pakopos mokymosi ir mokymo galimybėms) tyrimo centrų tinklui, Eurodesk ir Europos jaunimo portalui; |
| --- | --- |

28.

egzistuojančios judumo rėmimo programos ir priemonės (visų pirma Europos Sąjungoje) galėtų būti sustiprintos ir jų taikymo sritis galėtų būtų išplėsta, kad apimtų jaunimą, savanorius, su jaunimu dirbančius asmenis ir kitus asmenis, kurie dirba su jaunimu iš Rytų Europos šalių arba kurie nori bendradarbiauti su tomis šalimis. Tai visų pirma taikytina programoms „Veiklus jaunimas“, „Mokymasis visą gyvenimą“, ES ir Europos Tarybos jaunimo partnerystei, įskaitant Europos jaunimo politikos žinių centrą, SALTO (parama aukštesnės pakopos mokymosi ir mokymo galimybėms) tyrimo centrų tinklui, Eurodesk ir Europos jaunimo portalui;

| 29. | Europos jaunimo forumas ir visų lygių jaunimo organizacijos savo veikla taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį atstovaudamos jaunimo poreikiams bei interesams ir juos gindamos ES šalių jaunuolių ir jų bendraamžių iš Rytų Europos šalių bendradarbiavimo kontekste; |
| --- | --- |

29.

Europos jaunimo forumas ir visų lygių jaunimo organizacijos savo veikla taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį atstovaudamos jaunimo poreikiams bei interesams ir juos gindamos ES šalių jaunuolių ir jų bendraamžių iš Rytų Europos šalių bendradarbiavimo kontekste;

| 30. | patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su kitais kaimyniniais regionais, turėtų būti pasinaudota siekiant formuoti bendradarbiavimo jaunimo srityje su Rytų Europos šalimis priemones; |
| --- | --- |

30.

patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su kitais kaimyniniais regionais, turėtų būti pasinaudota siekiant formuoti bendradarbiavimo jaunimo srityje su Rytų Europos šalimis priemones;

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 31. | skatinti jaunimo mainus ir jaunuoliams bei jaunimo organizacijoms, įskaitant savanorius, jaunimo srities mokslo darbuotojus ir tuos, kurie dirba su jaunuoliais iš ES ir kaimyninių šalių, visų pirma iš Rytų Europos šalių, skirtas judumo programas keičiantis jaunimo srityje veikiančių organizacijų bendradarbiavimo geros praktikos pavyzdžiais, kad kiekvienas jaunuolis turėtų judumo ir dalyvavimo galimybių Europoje; |
| --- | --- |

31.

skatinti jaunimo mainus ir jaunuoliams bei jaunimo organizacijoms, įskaitant savanorius, jaunimo srities mokslo darbuotojus ir tuos, kurie dirba su jaunuoliais iš ES ir kaimyninių šalių, visų pirma iš Rytų Europos šalių, skirtas judumo programas keičiantis jaunimo srityje veikiančių organizacijų bendradarbiavimo geros praktikos pavyzdžiais, kad kiekvienas jaunuolis turėtų judumo ir dalyvavimo galimybių Europoje;

| 32. | sumažinti kliūtis judumui ir dalyvavimui, inter alia, skatinant mokytis užsienio kalbų, remiant tos srities kokybiškos informacijos teikimą, ir t. t.; |
| --- | --- |

32.

sumažinti kliūtis judumui ir dalyvavimui, inter alia, skatinant mokytis užsienio kalbų, remiant tos srities kokybiškos informacijos teikimą, ir t. t.;

| 33. | 2012 m. Jaunimo ataskaitoje ir vėlesnėse ES jaunimo ataskaitose informuoti apie veiksmų sritį „Jaunimas ir pasaulis“; |
| --- | --- |

33.

2012 m. Jaunimo ataskaitoje ir vėlesnėse ES jaunimo ataskaitose informuoti apie veiksmų sritį „Jaunimas ir pasaulis“;

| 34. | išnagrinėti tyrimo „Jaunimo dalyvavimas Europos demokratiniame gyvenime“, kuris bus baigtas 2012 m., rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant jo galimam poveikiui ES ir Rytų Europos šalių jaunimui, taip pat platinti tyrimų, susijusių su jaunimu ir jo dalyvavimu, rezultatus, kad būtų pagilintos žinios jaunimo srityje; |
| --- | --- |

34.

išnagrinėti tyrimo „Jaunimo dalyvavimas Europos demokratiniame gyvenime“, kuris bus baigtas 2012 m., rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant jo galimam poveikiui ES ir Rytų Europos šalių jaunimui, taip pat platinti tyrimų, susijusių su jaunimu ir jo dalyvavimu, rezultatus, kad būtų pagilintos žinios jaunimo srityje;

| 35. | apsvarstyti galimybę bendradarbiaujant su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis toliau organizuoti keitimąsi jaunimo politikos geros praktikos pavyzdžiais tarp Rytų Europos ir ES šalių, kad būtų skatinamas jaunimo dalyvavimas ir judumas; |
| --- | --- |

35.

apsvarstyti galimybę bendradarbiaujant su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis toliau organizuoti keitimąsi jaunimo politikos geros praktikos pavyzdžiais tarp Rytų Europos ir ES šalių, kad būtų skatinamas jaunimo dalyvavimas ir judumas;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| 36. | aktyviai dalyvauti Rytų partnerystės daugiašalėse platformose, ypač 4 platformos (Žmonių tarpusavio ryšiai) veikloje, kurioje galima būtų remti jaunimui skirtų iniciatyvų plėtojimą; |
| --- | --- |

36.

aktyviai dalyvauti Rytų partnerystės daugiašalėse platformose, ypač 4 platformos (Žmonių tarpusavio ryšiai) veikloje, kurioje galima būtų remti jaunimui skirtų iniciatyvų plėtojimą;

| 37. | stiprinti įvairius sektorius apimantį bendradarbiavimą skirtingose politikos srityse ir tarp atitinkamų valdžios institucijų siekiant toliau nagrinėti kliūtis jaunimo iš šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, dvikrypčiam judumui, pavyzdžiui, surasti būdų, kad atitinkamais atvejais būtų sudarytos palankesnės sąlygos jauniems žmonėms iš Rytų Europos šalių gauti vizą; |
| --- | --- |

37.

stiprinti įvairius sektorius apimantį bendradarbiavimą skirtingose politikos srityse ir tarp atitinkamų valdžios institucijų siekiant toliau nagrinėti kliūtis jaunimo iš šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, dvikrypčiam judumui, pavyzdžiui, surasti būdų, kad atitinkamais atvejais būtų sudarytos palankesnės sąlygos jauniems žmonėms iš Rytų Europos šalių gauti vizą;

| 38. | pasinaudoti bendradarbiavimu su jaunimo informavimo struktūromis, pavyzdžiui, Eurodesk bei Europos jaunimo informavimo ir konsultavimo agentūra (ERYICA), ir pasinaudoti Europos jaunimo politikos žinių centru (EKCYP) propaguojant dalyvavimo ir judumo galimybes; |
| --- | --- |

38.

pasinaudoti bendradarbiavimu su jaunimo informavimo struktūromis, pavyzdžiui, Eurodesk bei Europos jaunimo informavimo ir konsultavimo agentūra (ERYICA), ir pasinaudoti Europos jaunimo politikos žinių centru (EKCYP) propaguojant dalyvavimo ir judumo galimybes;

PRAŠO KOMISIJOS:

| 39. | išlaikyti ir stiprinti rytinę dimensiją rengiant būsimas programas jaunimo srityje nedarant poveikio deryboms dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

39.

išlaikyti ir stiprinti rytinę dimensiją rengiant būsimas programas jaunimo srityje nedarant poveikio deryboms dėl daugiametės finansinės programos;

| 40. | toliau skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių jaunimo bendradarbiavimą vykdant veiklą pagal Rytų partnerystės programą; |
| --- | --- |

40.

toliau skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių jaunimo bendradarbiavimą vykdant veiklą pagal Rytų partnerystės programą;

| 41. | pritaikyti Europos jaunimo portalą, kad jis būtų naudingas ir prieinamas visiems jaunuoliams visoje Europoje, įskaitant Rytų Europos šalis; |
| --- | --- |

41.

pritaikyti Europos jaunimo portalą, kad jis būtų naudingas ir prieinamas visiems jaunuoliams visoje Europoje, įskaitant Rytų Europos šalis;

| 42. | laikantis atitinkamos savo kompetencijos apsvarstyti galimybę plėtoti iniciatyvą dėl Europos „Judaus jaunimo“ kortelės, įtraukiant jaunuolius iš visos Europos, įskaitant Rytų Europos šalis. |
| --- | --- |

42.

laikantis atitinkamos savo kompetencijos apsvarstyti galimybę plėtoti iniciatyvą dėl Europos „Judaus jaunimo“ kortelės, įtraukiant jaunuolius iš visos Europos, įskaitant Rytų Europos šalis.

---

(1)  Šiame dokumente Rytų Europos šalys yra šios: Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldova, Ukraina ir Rusija.

(2)  EKP taikoma šešiolikai artimiausių ES kaimyninių šalių – Alžyrui, Armėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Egiptui, Gruzijai, Izraeliui, Jordanijai, Libanui, Libijai, Marokui, Moldovai, Okupuotajai Palestinos teritorijai, Sirijai, Tunisui ir Ukrainai.

(3)  Rytų partnerystės iniciatyva taikoma šioms šalims: Armėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Gruzijai, Moldovos Respublikai ir Ukrainai.

(4)  http://eeas.europa.eu/russia/index_en.htm

(5)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB.

(6)  2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 23/11).

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

| — | 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų. |
| --- | --- |

—

2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų.

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) (2010/37/EB). |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) (2010/37/EB).

| — | 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1719/2006/EB, nustatantis 2007–2013 m. programą „Veiklus jaunimas“. |
| --- | --- |

—

2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1719/2006/EB, nustatantis 2007–2013 m. programą „Veiklus jaunimas“.

| — | 2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 23/11). |
| --- | --- |

—

2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 23/11).

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (OL C 311, 2009 12 19). |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (OL C 311, 2009 12 19).

| — | 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos rekomendacija 14825/08 dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos rekomendacija 14825/08 dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje.

| — | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas (2010/C 326/05). |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas (2010/C 326/05).

| — | 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacija: Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas (2011/C 199/01). |
| --- | --- |

—

2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacija: Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas (2011/C 199/01).

| — | 2011 m. gegužės 19 d. Tarybos rezoliucija dėl naujų ir veiksmingų visų jaunuolių dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime būdų skatinimo (2011/C 169/01). |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 19 d. Tarybos rezoliucija dėl naujų ir veiksmingų visų jaunuolių dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime būdų skatinimo (2011/C 169/01).

| — | Komisijos komunikatas „2020 m. Europa“. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM (2010) 2020. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas „2020 m. Europa“. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM (2010) 2020.

| — | Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendras komunikatas „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę. Europos kaimynystės politikos peržiūra“, COM(2011) 303. |
| --- | --- |

—

Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendras komunikatas „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę. Europos kaimynystės politikos peržiūra“, COM(2011) 303.

| — | 2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Rytų partnerystė“ (COM(2008)0823). |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Rytų partnerystė“ (COM(2008)0823).

| — | Bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200). |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200).

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/15

---

Tarybos išvados dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje

2011/C 372/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA politinį šio klausimo kontekstą, nurodytą šių išvadų priede,

SU SUSIDOMĖJIMU PALANKIAI VERTINA:

| — | Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos (1) ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir teisės į atsakymą dėl Europos garso ir vaizdo bei internetinės informacinių paslaugų pramonės konkurencingumo taikymo (2) – VAIKŲ APSAUGA SKAITMENINIAME PASAULYJE (3); ir visų pirma tai, kad ataskaitoje aptariami dabartiniai uždaviniai, siekiant apsaugoti nepilnamečius internetinėje ir skaitmeninėje žiniasklaidoje, |
| --- | --- |

—

Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos (1) ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir teisės į atsakymą dėl Europos garso ir vaizdo bei internetinės informacinių paslaugų pramonės konkurencingumo taikymo (2) – VAIKŲ APSAUGA SKAITMENINIAME PASAULYJE (3); ir visų pirma tai, kad ataskaitoje aptariami dabartiniai uždaviniai, siekiant apsaugoti nepilnamečius internetinėje ir skaitmeninėje žiniasklaidoje,

ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| — | pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (4), |
| --- | --- |

—

pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (4),

PABRĖŽIA, KAD:

| 1) | siekiant maksimaliai išnaudoti audiovizualinės žiniasklaidos ir interneto teikiamas galimybes, būtina nepilnamečiams saugi žiniasklaidos aplinka, kuri turėtų būti grindžiama žmogaus orumo, saugumo ir pagarbos privačiam gyvenimui principais; |
| --- | --- |

1)

siekiant maksimaliai išnaudoti audiovizualinės žiniasklaidos ir interneto teikiamas galimybes, būtina nepilnamečiams saugi žiniasklaidos aplinka, kuri turėtų būti grindžiama žmogaus orumo, saugumo ir pagarbos privačiam gyvenimui principais;

| 2) | žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir sąmoningumo ugdymas – svarbios priemonės, kurios gali iš esmės pagerinti vaikų, tėvų bei mokytojų skaitmeninius įgūdžius ir formuoti jų kritinį požiūrį į audiovizualinį bei interneto turinį; tačiau atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninė aplinka greitai kinta, svarbu šioje srityje dėti daugiau pastangų; |
| --- | --- |

2)

žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir sąmoningumo ugdymas – svarbios priemonės, kurios gali iš esmės pagerinti vaikų, tėvų bei mokytojų skaitmeninius įgūdžius ir formuoti jų kritinį požiūrį į audiovizualinį bei interneto turinį; tačiau atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninė aplinka greitai kinta, svarbu šioje srityje dėti daugiau pastangų;

| 3) | priemonės, kuriomis kovojama su neteisėtu interneto turiniu, pavyzdžiui, vaikų pornografija, apima skirtingus metodus nei priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią nepilnamečiams susidurti su žalingu interneto turiniu; |
| --- | --- |

3)

priemonės, kuriomis kovojama su neteisėtu interneto turiniu, pavyzdžiui, vaikų pornografija, apima skirtingus metodus nei priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią nepilnamečiams susidurti su žalingu interneto turiniu;

| 4) | svarbu, kad valstybės narės, Komisija, audiovizualinio sektoriaus atstovai ir interneto paslaugų teikėjai suprastų tiek naujus dėl audiovizualinių ir internetinių informacijos paslaugų srities plėtros kylančius uždavinius siekiant apsaugoti nepilnamečius ir juos įgalinti, tiek žinotų apie esamas priemones, kuriomis siekiama spręsti šiuos uždavinius; |
| --- | --- |

4)

svarbu, kad valstybės narės, Komisija, audiovizualinio sektoriaus atstovai ir interneto paslaugų teikėjai suprastų tiek naujus dėl audiovizualinių ir internetinių informacijos paslaugų srities plėtros kylančius uždavinius siekiant apsaugoti nepilnamečius ir juos įgalinti, tiek žinotų apie esamas priemones, kuriomis siekiama spręsti šiuos uždavinius;

| 5) | nors valstybėse narėse aktyviai propaguojamos įvairios priemonės, kuriomis siekiama geriau apsaugoti nepilnamečius ir labiau juos įgalinti, susirūpinimą vis dar kelia tai, kad pasiektas apsaugos lygis ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas apskritai nėra pakankamas, o taikant kai kurias minėtas priemones nėra tęstinumo, |
| --- | --- |

5)

nors valstybėse narėse aktyviai propaguojamos įvairios priemonės, kuriomis siekiama geriau apsaugoti nepilnamečius ir labiau juos įgalinti, susirūpinimą vis dar kelia tai, kad pasiektas apsaugos lygis ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas apskritai nėra pakankamas, o taikant kai kurias minėtas priemones nėra tęstinumo,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1) | žiniasklaidos nepriklausomumas turi būti gerbiamas, tačiau ugdant sąmoningumą ir apsaugant bei įgalinant nepilnamečius skaitmeniniame pasaulyje žiniasklaidos sektoriui tenka itin svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

1)

žiniasklaidos nepriklausomumas turi būti gerbiamas, tačiau ugdant sąmoningumą ir apsaugant bei įgalinant nepilnamečius skaitmeniniame pasaulyje žiniasklaidos sektoriui tenka itin svarbus vaidmuo;

| 2) | valstybės narės laikosi skirtingų požiūrių į tai, kaip apsaugoti nepilnamečius ir skatinti plėtoti geriausios praktikos pavyzdžius bei standartus žiniasklaidoje; šiuo atveju savireguliavimas bei bendras reguliavimas yra du iš keleto galimų sprendimų; |
| --- | --- |

2)

valstybės narės laikosi skirtingų požiūrių į tai, kaip apsaugoti nepilnamečius ir skatinti plėtoti geriausios praktikos pavyzdžius bei standartus žiniasklaidoje; šiuo atveju savireguliavimas bei bendras reguliavimas yra du iš keleto galimų sprendimų;

| 3) | techninių sistemų (pavyzdžiui, filtravimo, amžiaus patikros sistemų, tėvų kontrolės priemonių) naudojimas, nors tuo problemos savaime nesprendžiamos, gali būti tinkamas būdas (jei jos naudojamos veiksmingai) siekiant suteikti nepilnamečiams prieigą prie jų amžiui tinkamo turinio; |
| --- | --- |

3)

techninių sistemų (pavyzdžiui, filtravimo, amžiaus patikros sistemų, tėvų kontrolės priemonių) naudojimas, nors tuo problemos savaime nesprendžiamos, gali būti tinkamas būdas (jei jos naudojamos veiksmingai) siekiant suteikti nepilnamečiams prieigą prie jų amžiui tinkamo turinio;

| 4) | pasitvirtino, kad sąmoningumo ugdymas ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra svarbios priemonės, kurios gali padidinti vaikų gebėjimą susidoroti su potencialiais pavojais, su kuriais jie susiduria skaitmeniniame pasaulyje; |
| --- | --- |

4)

pasitvirtino, kad sąmoningumo ugdymas ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra svarbios priemonės, kurios gali padidinti vaikų gebėjimą susidoroti su potencialiais pavojais, su kuriais jie susiduria skaitmeniniame pasaulyje;

| 5) | Saugesnio interneto programa ir pagal šią programą finansuojami projektai, pavyzdžiui, ES projektas „Kids Online“ (5) arba INSAFE (6), pasitvirtino kaip vertingos sąmoningumo ugdymo ir mokslinių tyrimų priemonės; |
| --- | --- |

5)

Saugesnio interneto programa ir pagal šią programą finansuojami projektai, pavyzdžiui, ES projektas „Kids Online“ (5) arba INSAFE (6), pasitvirtino kaip vertingos sąmoningumo ugdymo ir mokslinių tyrimų priemonės;

| 6) | tarp nepilnamečių vis labiau populiarėja socialinių tinklų svetainės, jos suteikia daug galimybių privačiame gyvenime ir mokantis, tačiau taip pat yra potencialiai rizikingos; |
| --- | --- |

6)

tarp nepilnamečių vis labiau populiarėja socialinių tinklų svetainės, jos suteikia daug galimybių privačiame gyvenime ir mokantis, tačiau taip pat yra potencialiai rizikingos;

| 7) | buvo imtasi priemonių, siekiant uždrausti neteisėtą turinį ir spręsti žalingo turinio problemą, visų pirma paslaugų ir turinio teikėjams savanoriškai prisiėmus įsipareigojimus; pasitvirtino, kad tai yra vienas sėkmingiausių nepilnamečių saugumo skaitmeniniame pasaulyje gerinimo būdų; |
| --- | --- |

7)

buvo imtasi priemonių, siekiant uždrausti neteisėtą turinį ir spręsti žalingo turinio problemą, visų pirma paslaugų ir turinio teikėjams savanoriškai prisiėmus įsipareigojimus; pasitvirtino, kad tai yra vienas sėkmingiausių nepilnamečių saugumo skaitmeniniame pasaulyje gerinimo būdų;

| 8) | pranešimo apie neteisėtą turinį centrai (karštosios linijos (7)) gali prisidėti aptinkant bei šalinant neteisėtą turinį ir suteikti galimybių naudotojams pranešti apie tokio pobūdžio turinį internete; |
| --- | --- |

8)

pranešimo apie neteisėtą turinį centrai (karštosios linijos (7)) gali prisidėti aptinkant bei šalinant neteisėtą turinį ir suteikti galimybių naudotojams pranešti apie tokio pobūdžio turinį internete;

| 9) | Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje išdėstytos nuostatos dėl nepilnamečių apsaugos, susijusios tiek su linijinės, tiek su nelinijinės audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis, |
| --- | --- |

9)

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje išdėstytos nuostatos dėl nepilnamečių apsaugos, susijusios tiek su linijinės, tiek su nelinijinės audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, DERAMAI GERBIANT SAVIRAIŠKOS LAISVĘ:

| 1) | toliau siekti apsaugoti nepilnamečius skatinant didesniu mastu vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas, skirtas vaikams, tėvams, mokytojams ir kitiems su vaikais dirbantiems asmenims, taip pat skatinant nuosekliau mokyti apie saugų internetą ir ugdyti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą mokyklose bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose; |
| --- | --- |

1)

toliau siekti apsaugoti nepilnamečius skatinant didesniu mastu vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas, skirtas vaikams, tėvams, mokytojams ir kitiems su vaikais dirbantiems asmenims, taip pat skatinant nuosekliau mokyti apie saugų internetą ir ugdyti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą mokyklose bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose;

| 2) | raginti interneto žiniasklaidos turinio teikėjus, interneto paslaugų teikėjus, socialinių tinklų svetaines ir diskusijų internete forumus kuriant paslaugas visapusiškai atsižvelgti į nepilnamečių apsaugą, parengti atitinkamus elgesio kodeksus ir jų laikytis; |
| --- | --- |

2)

raginti interneto žiniasklaidos turinio teikėjus, interneto paslaugų teikėjus, socialinių tinklų svetaines ir diskusijų internete forumus kuriant paslaugas visapusiškai atsižvelgti į nepilnamečių apsaugą, parengti atitinkamus elgesio kodeksus ir jų laikytis;

| 3) | raginti kurti kokybišką ir nepilnamečiams tinkamą turinį, jį ženklinti ir propaguoti prieigą prie jo; |
| --- | --- |

3)

raginti kurti kokybišką ir nepilnamečiams tinkamą turinį, jį ženklinti ir propaguoti prieigą prie jo;

| 4) | raginti naudoti tinkamas nepilnamečių apsaugos technologines priemones (pvz., specializuotas paieškos sistemas, tėvų kontrolės priemones) ir užtikrinti, kad šios priemonės būtų plačiai prieinamos ir patogios naudoti; |
| --- | --- |

4)

raginti naudoti tinkamas nepilnamečių apsaugos technologines priemones (pvz., specializuotas paieškos sistemas, tėvų kontrolės priemones) ir užtikrinti, kad šios priemonės būtų plačiai prieinamos ir patogios naudoti;

| 5) | stebėti esamas kovos su neteisėtu ir žalingu turiniu priemones, siekiant užtikrinti jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

5)

stebėti esamas kovos su neteisėtu ir žalingu turiniu priemones, siekiant užtikrinti jų veiksmingumą;

| 6) | skatinti, kad internetiniuose ir neprisijungus prie interneto žaidžiamuose vaizdo žaidimuose plačiau ir dažniau būtų naudojamos savireguliacijos principais grindžiamos klasifikavimo sistemos (pavyzdžiui, PEGI ir PEGI online) ir kad mažmeninėje rinkoje būtų labiau paisoma atitinkamo klasifikavimo pagal amžių reikalavimų, siekiant užkirsti kelią internetinių ir neprisijungus prie interneto žaidžiamų vaizdo žaidimų pardavimui atitinkamo amžiaus nesulaukusiems asmenims; |
| --- | --- |

6)

skatinti, kad internetiniuose ir neprisijungus prie interneto žaidžiamuose vaizdo žaidimuose plačiau ir dažniau būtų naudojamos savireguliacijos principais grindžiamos klasifikavimo sistemos (pavyzdžiui, PEGI ir PEGI online) ir kad mažmeninėje rinkoje būtų labiau paisoma atitinkamo klasifikavimo pagal amžių reikalavimų, siekiant užkirsti kelią internetinių ir neprisijungus prie interneto žaidžiamų vaizdo žaidimų pardavimui atitinkamo amžiaus nesulaukusiems asmenims;

| 7) | aktyviau bendradarbiauti neteisėto ir žalingo interneto turinio, sukuriamo kitose valstybėse narėse ir ne ES, srityje, pavyzdžiui, sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl neteisėto turinio ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais žalingo turinio srityje; |
| --- | --- |

7)

aktyviau bendradarbiauti neteisėto ir žalingo interneto turinio, sukuriamo kitose valstybėse narėse ir ne ES, srityje, pavyzdžiui, sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl neteisėto turinio ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais žalingo turinio srityje;

| 8) | iki 2013 m. toliau diegti karštąsias linijas, skirtas pranešti apie neteisėtą interneto turinį (8), padidinti jų veiksmingumą, pavyzdžiui, remiant keitimąsi geriausios praktikos bendraujant su teisėsaugos institucijomis pavyzdžiais, užtikrinti, kad jos būtų geriau žinomos ir lengviau prieinamos interneto naudotojams, bei atidžiai jas stebėti, |
| --- | --- |

8)

iki 2013 m. toliau diegti karštąsias linijas, skirtas pranešti apie neteisėtą interneto turinį (8), padidinti jų veiksmingumą, pavyzdžiui, remiant keitimąsi geriausios praktikos bendraujant su teisėsaugos institucijomis pavyzdžiais, užtikrinti, kad jos būtų geriau žinomos ir lengviau prieinamos interneto naudotojams, bei atidžiai jas stebėti,

RAGINA SUINTERESUOTUOSIUS SUBJEKTUS:

| 1) | toliau skatinti naudotojus ir, prireikus, valdžios institucijas dalyvauti savireguliavimo priemonių (elgesio kodeksų) rengimo ar peržiūros procese, kurį vykdo audiovizualinio sektoriaus atstovai ir interneto paslaugų teikėjai, ir atliekant tokių priemonių stebėseną; |
| --- | --- |

1)

toliau skatinti naudotojus ir, prireikus, valdžios institucijas dalyvauti savireguliavimo priemonių (elgesio kodeksų) rengimo ar peržiūros procese, kurį vykdo audiovizualinio sektoriaus atstovai ir interneto paslaugų teikėjai, ir atliekant tokių priemonių stebėseną;

| 2) | įsipareigoti laikytis gairių, pavyzdžiui, „ES saugesnių socialinių tinklų principų“, jas nuosekliai įgyvendinti bei stebėti jų įgyvendinimą, taip pat užtikrinti, kad vaikams jungiantis prie socialinio tinklo svetainių būtų plačiau taikomos „numatytojo privatumo“ nuostatos, siekiant užtikrinti nepilnamečių saugumą; |
| --- | --- |

2)

įsipareigoti laikytis gairių, pavyzdžiui, „ES saugesnių socialinių tinklų principų“, jas nuosekliai įgyvendinti bei stebėti jų įgyvendinimą, taip pat užtikrinti, kad vaikams jungiantis prie socialinio tinklo svetainių būtų plačiau taikomos „numatytojo privatumo“ nuostatos, siekiant užtikrinti nepilnamečių saugumą;

| 3) | toliau kurti ir įgyvendinti savireguliavimo programas, kuriose visapusiškai atsižvelgiama į nepilnamečių apsaugą kuriant paslaugas ir naudotojams pateikiant priemones, taip pat rengti nepilnamečiams apsaugoti skirtus elgesio kodeksus, jų laikytis ir juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

3)

toliau kurti ir įgyvendinti savireguliavimo programas, kuriose visapusiškai atsižvelgiama į nepilnamečių apsaugą kuriant paslaugas ir naudotojams pateikiant priemones, taip pat rengti nepilnamečiams apsaugoti skirtus elgesio kodeksus, jų laikytis ir juos įgyvendinti;

| 4) | parengti Europos mastu taikomą vaizdo žaidimų pardavimo nepilnamečiams elgesio kodeksą, visapusiškai laikantis šios srities nacionalinės teisės aktų, |
| --- | --- |

4)

parengti Europos mastu taikomą vaizdo žaidimų pardavimo nepilnamečiams elgesio kodeksą, visapusiškai laikantis šios srities nacionalinės teisės aktų,

PRAŠO KOMISIJOS:

| 1) | remtis esamu finansavimu ir veiksmais šioje srityje, vykdomais pirmiausia įgyvendinant Saugesnio interneto programą, kad Europos lygiu būtų sukurta atitinkama infrastruktūra ir paslaugos, skirtos dalytis ištekliais ir priemonėmis, kuriomis būtų apsaugomi nepilnamečiai, o vaikai, tėvai, mokytojai bei kiti globėjai galėtų saugiai ir atsakingai naudotis internetu bei naujomis technologijomis; |
| --- | --- |

1)

remtis esamu finansavimu ir veiksmais šioje srityje, vykdomais pirmiausia įgyvendinant Saugesnio interneto programą, kad Europos lygiu būtų sukurta atitinkama infrastruktūra ir paslaugos, skirtos dalytis ištekliais ir priemonėmis, kuriomis būtų apsaugomi nepilnamečiai, o vaikai, tėvai, mokytojai bei kiti globėjai galėtų saugiai ir atsakingai naudotis internetu bei naujomis technologijomis;

| 2) | apsvarstyti galimybę pradėti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, svarstant, kokių imtis tolesnių veiksmų, susijusių su Komisijos ataskaita dėl 1998 m. ir 2006 m. šios srities rekomendacijų taikymo; |
| --- | --- |

2)

apsvarstyti galimybę pradėti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, svarstant, kokių imtis tolesnių veiksmų, susijusių su Komisijos ataskaita dėl 1998 m. ir 2006 m. šios srities rekomendacijų taikymo;

| 3) | pasinaudoti Komisijos ataskaitos dėl 1998 m. ir 2006 m. rekomendacijų dėl nepilnamečių apsaugos taikymo išvadomis, atsižvelgiant į būsimas iniciatyvas nepilnamečių apsaugos srityje, visų pirma susijusias su internetine žiniasklaida, |
| --- | --- |

3)

pasinaudoti Komisijos ataskaitos dėl 1998 m. ir 2006 m. rekomendacijų dėl nepilnamečių apsaugos taikymo išvadomis, atsižvelgiant į būsimas iniciatyvas nepilnamečių apsaugos srityje, visų pirma susijusias su internetine žiniasklaida,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

| 1) | teikti paramą teisėsaugos institucijoms, kad būtų patobulintos tinklalapių, kuriuose talpinama ar platinama vaikų pornografija, atpažinimo, pranešimo apie juos ir jų pašalinimo procedūros, prireikus skiriant atitinkamus finansinius bei žmogiškuosius išteklius ir mokant personalą (9); |
| --- | --- |

1)

teikti paramą teisėsaugos institucijoms, kad būtų patobulintos tinklalapių, kuriuose talpinama ar platinama vaikų pornografija, atpažinimo, pranešimo apie juos ir jų pašalinimo procedūros, prireikus skiriant atitinkamus finansinius bei žmogiškuosius išteklius ir mokant personalą (9);

| 2) | pasitelkiant apklausas ir mokslinius tyrimus stengtis geriau suprasti teigiamą ir neigiamą interneto ir skaitmeninės žiniasklaidos, įskaitant vaizdo žaidimus, poveikį vaikams; |
| --- | --- |

2)

pasitelkiant apklausas ir mokslinius tyrimus stengtis geriau suprasti teigiamą ir neigiamą interneto ir skaitmeninės žiniasklaidos, įskaitant vaizdo žaidimus, poveikį vaikams;

| 3) | propaguoti sąmoningumo ugdymą ir skatinti apie saugų internetą mokyti mokyklose, taip pat ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose; |
| --- | --- |

3)

propaguoti sąmoningumo ugdymą ir skatinti apie saugų internetą mokyti mokyklose, taip pat ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose;

| 4) | propaguoti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą ir bendrąjį visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimą – skaitmeninį raštingumą (10) tiek mokyklose, tiek už jų ribų; |
| --- | --- |

4)

propaguoti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą ir bendrąjį visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimą – skaitmeninį raštingumą (10) tiek mokyklose, tiek už jų ribų;

| 5) | atnaujinti darbą ir griežčiau įgyvendinti kokybiško vaikams skirto interneto turinio gaires įgyvendinant viešąsias ir privačiąsias partnerystes, taip pat skatinant žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo veiklą; |
| --- | --- |

5)

atnaujinti darbą ir griežčiau įgyvendinti kokybiško vaikams skirto interneto turinio gaires įgyvendinant viešąsias ir privačiąsias partnerystes, taip pat skatinant žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo veiklą;

| 6) | raginti, kad valstybių narių naudojamos klasifikavimo pagal amžių ir turinio klasifikavimo sistemos Europos mastu būtų nuoseklesnės, tuo pat metu atsižvelgiant į valstybių narių kultūrinius skirtumus. |
| --- | --- |

6)

raginti, kad valstybių narių naudojamos klasifikavimo pagal amžių ir turinio klasifikavimo sistemos Europos mastu būtų nuoseklesnės, tuo pat metu atsižvelgiant į valstybių narių kultūrinius skirtumus.

---

(1)  OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

(2)  OL L 378, 2006 12 27, p. 72.

(3)  Dok. 14268/11 + ADD 1 – COM(2011) 556 galutinis, SEC(2011)1043 galutinis.

(4)  COM(2011) 665.

(5)  www.eukidsonline.net

(6)  Europos informuotumo didinimo centrų tinklas (www.saferinternet.org).

(7)  Pavyzdžiui, INHOPE (Tarptautinė karštųjų interneto linijų asociacija).

(8)  Europos skaitmeninės darbotvarkės 40 priemonė.

(9)  Žr. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR [PE-CONS 51/11].

(10)  Žr. 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų.

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

Priimdama šias išvadas, Taryba visų pirma primena:

| — | 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (1), kuriame pabrėžiama, kad siekiant „didinti skaitmeninės visuomenės saugumą, atsakomybę turi prisiimti ir pavieniai asmenys, ir privačiojo bei viešojo sektoriaus subjektai vietos ir pasaulio mastu“, ir 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės (2), |
| --- | --- |

—

2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (1), kuriame pabrėžiama, kad siekiant „didinti skaitmeninės visuomenės saugumą, atsakomybę turi prisiimti ir pavieniai asmenys, ir privačiojo bei viešojo sektoriaus subjektai vietos ir pasaulio mastu“, ir 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės (2),

| — | 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (3),

| — | 2008 m. balandžio 22 d. Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (4), |
| --- | --- |

—

2008 m. balandžio 22 d. Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (4),

| — | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1351/2008/EB, nustatantį daugiametę internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programą (5), |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1351/2008/EB, nustatantį daugiametę internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programą (5),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje (6), kuriomis Taryba atsižvelgė į 2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje tam, kad audiovizualinis ir turinio sektorius taptų konkurencingesnis ir būtų sukurta atvira žinių visuomenė (7), |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje (6), kuriomis Taryba atsižvelgė į 2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje tam, kad audiovizualinis ir turinio sektorius taptų konkurencingesnis ir būtų sukurta atvira žinių visuomenė (7),

| — | 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje (8), |
| --- | --- |

—

2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje (8),

| — | 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“ (9). |
| --- | --- |

—

2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“ (9).

---

(1)  Dok. 9981/1/10 – COM(2010) 245 galutinis/2.

(2)  Dok. 10130/10.

(3)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(4)  Dok. 8805/08 – COM(2008) 207 galutinis.

(5)  OL L 348, 2008 12 24, p. 118.

(6)  OL C 301, 2009 12 11, p. 12.

(7)  OL L 227, 2009 8 29, p. 9.

(8)  OL C 140, 2008 6 6, p. 8.

(9)  COM(2007) 833 galutinis.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/19

---

Tarybos išvados „Kultūrinės bei kūrybinės kompetencijos ir jų vaidmuo kuriant Europos intelektinį kapitalą“

2011/C 372/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA:

| — | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (1), |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (1),

| — | 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl tarpkultūrinės kompetencijos (2), |
| --- | --- |

—

2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl tarpkultūrinės kompetencijos (2),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo: vaikų ir jaunuolių kūrybiškumo bei inovacinių gebėjimų ugdymas per kultūrinę raišką ir kultūros pažinimo galimybes (3), |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo: vaikų ir jaunuolių kūrybiškumo bei inovacinių gebėjimų ugdymas per kultūrinę raišką ir kultūros pažinimo galimybes (3),

| — | 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo gairių (4), ypač 8-ąją gairę, |
| --- | --- |

—

2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo gairių (4), ypač 8-ąją gairę,

| — | Tarybos išvadas „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. Europos pokyčių spartinimas pasitelkiant inovacijas sparčiai kintančiame pasaulyje“ (2010 m.) (5), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvadas „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. Europos pokyčių spartinimas pasitelkiant inovacijas sparčiai kintančiame pasaulyje“ (2010 m.) (5),

| — | 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių (6), |
| --- | --- |

—

2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių (6),

| — | Tarybos išvadas dėl kultūros įnašo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (7), |
| --- | --- |

—

Tarybos išvadas dėl kultūros įnašo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (7),

| — | kitą politinį kontekstą, nurodytą šių išvadų I priede, taip pat geriausios praktikos pavyzdžius ir informaciją, pateiktus konferencijoje „Kultūros srities kompetencijos“ (2011 m. liepos 18–20 d., Varšuva) (8). |
| --- | --- |

—

kitą politinį kontekstą, nurodytą šių išvadų I priede, taip pat geriausios praktikos pavyzdžius ir informaciją, pateiktus konferencijoje „Kultūros srities kompetencijos“ (2011 m. liepos 18–20 d., Varšuva) (8).

MANO, KAD:

kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos apima bendrąją kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetenciją (9) ir tarpkultūrines kompetencijas (10).

PABRĖŽIA, KAD:

| — | kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos apima gebėjimą išsiugdyti kultūrą, ja naudotis ir ją keisti, todėl jos yra gyvybiškai svarbios įvairių Europos kultūrų klestėjimui, jų turtingumo išsaugojimui ir apsaugai, |
| --- | --- |

—

kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos apima gebėjimą išsiugdyti kultūrą, ja naudotis ir ją keisti, todėl jos yra gyvybiškai svarbios įvairių Europos kultūrų klestėjimui, jų turtingumo išsaugojimui ir apsaugai,

| — | bendroji kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetencija turi svarbią mokymosi visą gyvenimą dimensiją ir atsižvelgiant į tai, kad tai yra svarbi universali kompetencija, ji yra esminė siekiant įgyti kitas bendrąsias mokymosi visą gyvenimą kompetencijas, |
| --- | --- |

—

bendroji kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetencija turi svarbią mokymosi visą gyvenimą dimensiją ir atsižvelgiant į tai, kad tai yra svarbi universali kompetencija, ji yra esminė siekiant įgyti kitas bendrąsias mokymosi visą gyvenimą kompetencijas,

| — | kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos valstybėse narėse remiamos pagal įvairias programas ir iniciatyvas; šios programos padeda siekti įvairių sričių politikos tikslų, |
| --- | --- |

—

kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos valstybėse narėse remiamos pagal įvairias programas ir iniciatyvas; šios programos padeda siekti įvairių sričių politikos tikslų,

| — | tačiau, siekiant vykdyti glaudesnį tarpsektorinį bendradarbiavimą, būtina sukurti palankesnes pagrindines sąlygas vis veiksmingesnių kūrybinių partnerysčių plėtojimui (11). |
| --- | --- |

—

tačiau, siekiant vykdyti glaudesnį tarpsektorinį bendradarbiavimą, būtina sukurti palankesnes pagrindines sąlygas vis veiksmingesnių kūrybinių partnerysčių plėtojimui (11).

SUTINKA, KAD kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos yra kūrybiškumo ir inovacijų, pagrindas, o tai savo ruožtu prisideda prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Taip yra dėl to, kad šios kompetencijos gali prisidėti:

| — | kuriant intelektinį kapitalą (12), kuris vis dažniau laikomas nauju augimo ir konkurencingumo Europoje šaltiniu, |
| --- | --- |

—

kuriant intelektinį kapitalą (12), kuris vis dažniau laikomas nauju augimo ir konkurencingumo Europoje šaltiniu,

| — | prie visų rūšių inovacijų, daugiausia netechnologinių ir socialinių inovacijų (13), kadangi šios kompetencijos turi įtakos gamybai ir paklausai, ir novatoriškų produktų bei paslaugų projektavimo, gamybos ir sėkmės rinkoje, |
| --- | --- |

—

prie visų rūšių inovacijų, daugiausia netechnologinių ir socialinių inovacijų (13), kadangi šios kompetencijos turi įtakos gamybai ir paklausai, ir novatoriškų produktų bei paslaugų projektavimo, gamybos ir sėkmės rinkoje,

| — | plėtojant kultūros ir kūrybos pramonės sritis ir maksimaliai išnaudojant jų šalutinį poveikį, kadangi jas apima menininkų ir kūrėjų, taip pat publikos ir vartotojų kompetencijos, |
| --- | --- |

—

plėtojant kultūros ir kūrybos pramonės sritis ir maksimaliai išnaudojant jų šalutinį poveikį, kadangi jas apima menininkų ir kūrėjų, taip pat publikos ir vartotojų kompetencijos,

| — | švietimo, mokymo ir pasirengimo dirbti darbą, įskaitant darbą, reikalaujantį aukštos kvalifikacijos ir socialinių įgūdžių, prie patrauklumo darbdaviams visais atitinkamais gyvenimo etapais ir prie veiksmingo bendrovių veikimo bei vystimosi, |
| --- | --- |

—

švietimo, mokymo ir pasirengimo dirbti darbą, įskaitant darbą, reikalaujantį aukštos kvalifikacijos ir socialinių įgūdžių, prie patrauklumo darbdaviams visais atitinkamais gyvenimo etapais ir prie veiksmingo bendrovių veikimo bei vystimosi,

| — | geresnių bendrų mokymosi rezultatų, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir socialinės įtraukties perspektyvų gerinimo, kadangi šie aspektai turi svarbų motyvacinį bei socializacinį poveikį ir suteikia mokiniams galimybę atrasti ir ugdyti savo talentus. |
| --- | --- |

—

geresnių bendrų mokymosi rezultatų, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir socialinės įtraukties perspektyvų gerinimo, kadangi šie aspektai turi svarbų motyvacinį bei socializacinį poveikį ir suteikia mokiniams galimybę atrasti ir ugdyti savo talentus.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| — | ugdyti sąmoningumą ir stiprinti atitinkamų veiksmų pripažinimą, o politinius sprendimus priimantiems subjektams, kultūros ir švietimo subjektams, įmonėms ir nevyriausybinėms organizacijoms nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu skleisti geriausios praktikos pavyzdžius apie vaidmenį, kurį gali turėti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų, ypač bendrosios kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetencijos, ugdymas, visų pirma:






  — | įgyjant kitas bendrąsias mokymosi visą gyvenimą kompetencijas, |
| --- | --- | --- |

—

ugdyti sąmoningumą ir stiprinti atitinkamų veiksmų pripažinimą, o politinius sprendimus priimantiems subjektams, kultūros ir švietimo subjektams, įmonėms ir nevyriausybinėms organizacijoms nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu skleisti geriausios praktikos pavyzdžius apie vaidmenį, kurį gali turėti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų, ypač bendrosios kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetencijos, ugdymas, visų pirma:

—

įgyjant kitas bendrąsias mokymosi visą gyvenimą kompetencijas,

| — | mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, |
| --- | --- |

—

mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių,

| — | skatinant galimybes įsidarbinti ir našumą vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą požiūriu, |
| --- | --- |

—

skatinant galimybes įsidarbinti ir našumą vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą požiūriu,

| — | siekiant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) tikslų, visų pirma jos 4-ojo strateginio tikslo (14), |
| --- | --- |

—

siekiant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) tikslų, visų pirma jos 4-ojo strateginio tikslo (14),

| — | skatinant kūrybingumą ir novatoriškumą, ypač netechnologines inovacijas, |
| --- | --- |

—

skatinant kūrybingumą ir novatoriškumą, ypač netechnologines inovacijas,

| — | formuojant veiksmingas jaunimo politikos kryptis, |
| --- | --- |

—

formuojant veiksmingas jaunimo politikos kryptis,

| — | siekiant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos sričių tikslų, |
| --- | --- |

—

siekiant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos sričių tikslų,

| — | stiprinant socialinę sanglaudą ir įvairių tikslinių grupių įtrauktį, |
| --- | --- |

—

stiprinant socialinę sanglaudą ir įvairių tikslinių grupių įtrauktį,

| — | ugdant nuostatas, kurios daro teigiamą poveikį socialiniam ir profesiniam gyvenimui, gerina gyvenimo kokybę bei socialinės įtraukties perspektyvas ir skatina tvarius gyvenimo būdus, |
| --- | --- |

—

ugdant nuostatas, kurios daro teigiamą poveikį socialiniam ir profesiniam gyvenimui, gerina gyvenimo kokybę bei socialinės įtraukties perspektyvas ir skatina tvarius gyvenimo būdus,

| — | imtis veiksmų pačiu tinkamiausiu lygiu, kad atsirastų kūrybinės partnerystės, kuriomis siekiama plėtoti kultūrines ir kūrybines kompetencijas, |
| --- | --- |

—

imtis veiksmų pačiu tinkamiausiu lygiu, kad atsirastų kūrybinės partnerystės, kuriomis siekiama plėtoti kultūrines ir kūrybines kompetencijas,

| — | spręsti socialinio ir ekonominio vystymosi problemas geriau išnaudojant metodus, kurie naudojami kultūros ir švietimo paslaugų subjektų, taip pat nevyriausybinių organizacijų įkurtose ilgalaikėse programose, be kita ko, vykdant švietimo srities eksperimentinius projektus, kuriais siekiama didinti mokyklų patrauklumą ir stiprinti mokinių motyvaciją. |
| --- | --- |

—

spręsti socialinio ir ekonominio vystymosi problemas geriau išnaudojant metodus, kurie naudojami kultūros ir švietimo paslaugų subjektų, taip pat nevyriausybinių organizacijų įkurtose ilgalaikėse programose, be kita ko, vykdant švietimo srities eksperimentinius projektus, kuriais siekiama didinti mokyklų patrauklumą ir stiprinti mokinių motyvaciją.

PRAŠO KOMISIJOS:

įgyvendinant dabartinius ir būsimus veiksmus bei programas, nedarant poveikio diskusijoms dėl būsimos daugiametės finansinės programos:

| — | remti kūrybines partnerystes, skirtas kultūrinėms ir kūrybinėms kompetencijoms skatinti, |
| --- | --- |

—

remti kūrybines partnerystes, skirtas kultūrinėms ir kūrybinėms kompetencijoms skatinti,

| — | atsižvelgti į konkrečius kultūros ir kūrybos smulkiojo verslo įmonių bei labai mažų įmonių, ypač naujai sukurtų įmonių ir tų įmonių, kurioms vadovauja jaunieji verslininkai, poreikius ir tai, kad svarbu joms teikti paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į konkrečius kultūros ir kūrybos smulkiojo verslo įmonių bei labai mažų įmonių, ypač naujai sukurtų įmonių ir tų įmonių, kurioms vadovauja jaunieji verslininkai, poreikius ir tai, kad svarbu joms teikti paramą,

| — | didinti paramą, teikiamą menininkų, mokytojų, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo vadovų ir savanorių judumui ir tarpvalstybiniam mokymui (ir juos rengiančių specialistų mokymui) apie kultūros ir švietimo sričių subjektų tarpusavio bendradarbiavimo plėtojimą, |
| --- | --- |

—

didinti paramą, teikiamą menininkų, mokytojų, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo vadovų ir savanorių judumui ir tarpvalstybiniam mokymui (ir juos rengiančių specialistų mokymui) apie kultūros ir švietimo sričių subjektų tarpusavio bendradarbiavimo plėtojimą,

| — | reguliariai teikti informaciją apie mokslinius tyrimus ir studijas, susijusias su pagal ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programas vykdomu europiniu bendradarbiavimu kultūros srityje, |
| --- | --- |

—

reguliariai teikti informaciją apie mokslinius tyrimus ir studijas, susijusias su pagal ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programas vykdomu europiniu bendradarbiavimu kultūros srityje,

| — | įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, įskaitant Europos perspektyvios veiklos forumą, atsižvelgti į kultūrines ir kūrybines kompetencijas kaip vieną iš dabartinių socialinių iššūkių, Europos intelektinio kapitalo plėtojimo ir socialinių inovacijų veiksnių, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, įskaitant Europos perspektyvios veiklos forumą, atsižvelgti į kultūrines ir kūrybines kompetencijas kaip vieną iš dabartinių socialinių iššūkių, Europos intelektinio kapitalo plėtojimo ir socialinių inovacijų veiksnių,

| — | dirbti kartu su valstybėmis narėmis, siekiant išnagrinėti, kaip patobulinti esamus švietimo srityje taikomus rodiklius, ypač daug dėmesio skiriant kūrybiškumo, inovacijų ir verslumo sritims (15), |
| --- | --- |

—

dirbti kartu su valstybėmis narėmis, siekiant išnagrinėti, kaip patobulinti esamus švietimo srityje taikomus rodiklius, ypač daug dėmesio skiriant kūrybiškumo, inovacijų ir verslumo sritims (15),

siekiant stiprinti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų plėtojimą ir jų teigiamą poveikį.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE ir nedarant poveikio diskusijoms dėl būsimos daugiametės finansinės programos:

| — | intensyviau įtraukti kultūrinio sąmoningumo ir raiškos potencialo aspektą į mokymosi visą gyvenimą sistemą, jaunimo politiką bei programas ir jį pripažinti, įskaitant darbą, susijusį su geresniu tokių kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, pripažinimu, |
| --- | --- |

—

intensyviau įtraukti kultūrinio sąmoningumo ir raiškos potencialo aspektą į mokymosi visą gyvenimą sistemą, jaunimo politiką bei programas ir jį pripažinti, įskaitant darbą, susijusį su geresniu tokių kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, pripažinimu,

| — | bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis teikti daugiau svarbos tarpkultūriniam mokymuisi ir kūrybinėms partnerystėms, ypač jaunimui skirtose programose, |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis teikti daugiau svarbos tarpkultūriniam mokymuisi ir kūrybinėms partnerystėms, ypač jaunimui skirtose programose,

| — | visapusiškai pasinaudoti esamais informaciniais tinklais, siekiant geriau informuoti apie sėkmingą veiklą, kuria plėtojamos jaunimo kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos, |
| --- | --- |

—

visapusiškai pasinaudoti esamais informaciniais tinklais, siekiant geriau informuoti apie sėkmingą veiklą, kuria plėtojamos jaunimo kultūrinės ir kūrybinės kompetencijos,

| — | panaudoti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų teikiamą indėlį kaip tvarių darbo vietų ir socialinių inovacijų pagrindą, kad būtų pasinaudota visomis pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Europos socialinio fondo teikiamomis galimybėmis, |
| --- | --- |

—

panaudoti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų teikiamą indėlį kaip tvarių darbo vietų ir socialinių inovacijų pagrindą, kad būtų pasinaudota visomis pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Europos socialinio fondo teikiamomis galimybėmis,

| — | atitinkamais atvejais toliau stiprinti kultūros infrastruktūrą (16) investuojant į ją, be kita ko, pasitelkiant Europos regioninės plėtros fondą, |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais toliau stiprinti kultūros infrastruktūrą (16) investuojant į ją, be kita ko, pasitelkiant Europos regioninės plėtros fondą,

| — | vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, siekiant analizuoti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų potencialų ir faktinį poveikį politiniams aspektams, nurodytiems skirsnio „Prašo valstybių narių“ pirmoje įtraukoje, |
| --- | --- |

—

vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, siekiant analizuoti kultūrinių ir kūrybinių kompetencijų potencialų ir faktinį poveikį politiniams aspektams, nurodytiems skirsnio „Prašo valstybių narių“ pirmoje įtraukoje,

| — | užtikrinti, kad kultūros, švietimo sričių ir kitos ekspertų grupės, įskaitant atvirojo koordinavimo metodo (AKM) grupes, imtųsi priemonių, išdėstytų šių išvadų II priede, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad kultūros, švietimo sričių ir kitos ekspertų grupės, įskaitant atvirojo koordinavimo metodo (AKM) grupes, imtųsi priemonių, išdėstytų šių išvadų II priede,

| — | prisidėti rengiant AKM pažangos ataskaitas, įtrauktas į 2012 m. jaunimo reikalų ataskaitą, kurioje įvertinamas ES jaunimo strategijos pirmasis 3 metų darbo ciklas, ir į vėlesnes ataskaitas dėl veiksmų „kūrybiškumo ir kultūros“ srityje, |
| --- | --- |

—

prisidėti rengiant AKM pažangos ataskaitas, įtrauktas į 2012 m. jaunimo reikalų ataskaitą, kurioje įvertinamas ES jaunimo strategijos pirmasis 3 metų darbo ciklas, ir į vėlesnes ataskaitas dėl veiksmų „kūrybiškumo ir kultūros“ srityje,

| — | keistis informacija apie šių Tarybos išvadų faktinį poveikį, be kita ko, rengiant galutinę ataskaitą apie 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje rezultatus. |
| --- | --- |

—

keistis informacija apie šių Tarybos išvadų faktinį poveikį, be kita ko, rengiant galutinę ataskaitą apie 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje rezultatus.

---

(1)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(2)  OL C 141, 2008 6 7, p. 14.

(3)  OL C 301, 2009 12 11, p. 9.

(4)  OL L 308, 2010 11 24, p. 46.

(5)  Dok. 17165/10.

(6)  OL C 191, 2011 7 1, p. 1.

(7)  OL C 175, 2011 6 15, p. 1.

(8)  http://competencesinculture.pl/en/

(9)  „Įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų išraiškų įvairioje terpėje, įskaitant muziką, scenos meną, literatūrą ir vizualinį meną, svarbos suvokimas.“ Rekomendacijoje 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų toliau išdėstomos svarbiausios su šiuo gebėjimu susijusios žinios, įgūdžiai ir nuostatos.

(10)  „Tarpkultūrinei kompetencijai ugdyti ypač svarbios tos žinios, gebėjimai ir nuostatos, kurie yra susiję su šiais bendraisiais gebėjimais: bendravimu užsienio kalbomis, socialiniais ir pilietiniais gebėjimais, kultūriniu sąmoningumu ir raiška“ (2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvados dėl tarpkultūrinės kompetencijos).

(11)  „Kultūros ir kitų sektorių, pavyzdžiui, švietimo ir mokymo, verslo, mokslinių tyrimų ar viešojo sektoriaus, kūrybinės partnerystės, kuriomis sudaromos sąlygos kultūros sektoriaus kūrybinius gebėjimus perduoti kitiems sektoriams.“ (Šaltinis: išvados dėl 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje).

(12)  Intelektinis kapitalas gali būti apibrėžtas kaip žmonių, įmonių, bendruomenių, regionų ir institucijų nematerialiojo turto visuma; tinkamai jį naudojant, jis gali būti šalies dabartinės ir būsimos gerovės šaltinis. Intelektinį kapitalą sudaro socialinis, žmogiškasis, santykių ir struktūrinis kapitalas.

(13)  „Socialinės inovacijos reiškia labdaros organizacijų, asociacijų ir socialiai atsakingų verslininkų išradingumo panaudojimą ieškant naujų būdų socialiniams poreikiams, kurių rinka arba viešasis sektorius tinkamai neįgyvendina, tenkinti siekiant skatinti elgesio pokyčius, kurie būtini sprendžiant pagrindines visuomenės problemas.“ (Šaltinis: Komisijos komunikatas dėl pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“).

(14)  4 strateginis tikslas. Stiprinti novatoriškumo ir kūrybingumo, įskaitant verslumą, aspektus visuose švietimo ir mokymo lygiuose.

(15)  Žr. 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadų dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos 6 puslapį, 4 punktą.

(16)  Kultūros infrastruktūra (savo fizine ir skaitmenine dimensija) yra kultūrinio dalyvavimo ir veiklos materiali bazė. Pavyzdžiui, galerijos, muziejai, teatrai, kultūros centrai, bibliotekos, daugiafunkcės vietos, taip pat jų virtualūs ekvivalentai skaitmeninėje aplinkoje.

---

I PRIEDAS

Kitas politinis kontekstas:

| — | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (1), |
| --- | --- |

—

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (1),

| — | 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2), |
| --- | --- |

—

2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2),

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje (3), |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje (3),

| — | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą (4), |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą (4),

| — | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos daugiakalbystės strategijos (5), |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos daugiakalbystės strategijos (5),

| — | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (6), |
| --- | --- |

—

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (6),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (7), |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (7),

| — | Darbo grupės galutinė ataskaita dėl kultūros ir švietimo, ypač meninio švietimo, sinergijos (8), |
| --- | --- |

—

Darbo grupės galutinė ataskaita dėl kultūros ir švietimo, ypač meninio švietimo, sinergijos (8),

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (9), |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (9),

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (10). |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (10).

---

(1)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(2)  OL L 191, 2010 7 23, p. 28.

(3)  OL C 325, 2010 12 2, p. 1.

(4)  OL C 326, 2010 12 3, p. 2.

(5)  OL C 320, 2008 12 16, p. 1.

(6)  Dok. 8749/1/09 REV 1.

(7)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(8)  http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/MOCedu_final_report_en.pdf

(9)  Dok. 14035/10.

(10)  Dok. 17066/1/10 REV 1.

---

II PRIEDAS

Konkrečios priemonės, kurių turi būti imtasi ekspertų grupių, įskaitant atvirojo koordinavimo metodo grupes, atžvilgiu:

| — | būsimoji AKM grupė dėl kūrybinių partnerysčių skatinimo (1) atsižvelgia į kūrybines partnerystes, kuriomis siekiama skatinti kultūrinį sąmoningumą ir raišką, ir jų indėlį užtikrinant sėkmingą programos „ET 2020“ įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

būsimoji AKM grupė dėl kūrybinių partnerysčių skatinimo (1) atsižvelgia į kūrybines partnerystes, kuriomis siekiama skatinti kultūrinį sąmoningumą ir raišką, ir jų indėlį užtikrinant sėkmingą programos „ET 2020“ įgyvendinimą,

| — | būsimoji AKM grupė dėl bendrosios kompetencijos „kultūrinis sąmoningumas ir raiška“ ugdymo (2) atsižvelgia į šias išvadas nagrinėdama kitų bendrųjų mokymosi visą gyvenimą kompetencijų įgijimo ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo klausimus, |
| --- | --- |

—

būsimoji AKM grupė dėl bendrosios kompetencijos „kultūrinis sąmoningumas ir raiška“ ugdymo (2) atsižvelgia į šias išvadas nagrinėdama kitų bendrųjų mokymosi visą gyvenimą kompetencijų įgijimo ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo klausimus,

| — | abi pirmiau nurodytos grupės dalijasi savo darbo rezultatais atitinkamose kitų sektorių grupėse, įskaitant grupes, kuriose nagrinėjami neformaliojo mokymosi pripažinimo, mokymosi mokytis ir kūrybiškumo kompetencijų, pilietinių gebėjimų ir aktyvaus pilietiškumo, žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, IRT naudojimo švietimo srityje, verslumo ugdymo ir mokyklos nebaigimo klausimai, ir kiek įmanoma bendradarbiauja su šiomis grupėmis keisdamosi susitikimų ataskaitomis ir rengdamos pirmininkų susitikimus, |
| --- | --- |

—

abi pirmiau nurodytos grupės dalijasi savo darbo rezultatais atitinkamose kitų sektorių grupėse, įskaitant grupes, kuriose nagrinėjami neformaliojo mokymosi pripažinimo, mokymosi mokytis ir kūrybiškumo kompetencijų, pilietinių gebėjimų ir aktyvaus pilietiškumo, žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, IRT naudojimo švietimo srityje, verslumo ugdymo ir mokyklos nebaigimo klausimai, ir kiek įmanoma bendradarbiauja su šiomis grupėmis keisdamosi susitikimų ataskaitomis ir rengdamos pirmininkų susitikimus,

| — | visos atitinkamos grupės yra aktyvūs geriausios praktikos pavyzdžių ir valstybių narių bei ES lygiu vykdomų atitinkamų mokslinių tyrimų rezultatų platinimo kanalai. |
| --- | --- |

—

visos atitinkamos grupės yra aktyvūs geriausios praktikos pavyzdžių ir valstybių narių bei ES lygiu vykdomų atitinkamų mokslinių tyrimų rezultatų platinimo kanalai.

---

(1)  2011–2014 m. darbo planas kultūros srityje, C prioritetas.

(2)  2011–2014 m. darbo planas kultūros srityje, A prioritetas.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/24

---

Tarybos išvados dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą

2011/C 372/06

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA:

| — | 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų bendrą pareiškimą „Socialinė sporto vertė jaunimui“ (1), |
| --- | --- |

—

2003 m. gegužės 5 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų bendrą pareiškimą „Socialinė sporto vertė jaunimui“ (1),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2), kuriame pabrėžiami šie tikslai:






  — | siekti sukurti aplinką, kuria įgalinama vykdyti savanorišką veiklą ES ir kurioje šiai veiklai sudaromos palankesnės sąlygos, |
| --- | --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2), kuriame pabrėžiami šie tikslai:

—

siekti sukurti aplinką, kuria įgalinama vykdyti savanorišką veiklą ES ir kurioje šiai veiklai sudaromos palankesnės sąlygos,

| — | įgalinti savanorių organizacijas ir gerinti savanoriškos veiklos kokybę, |
| --- | --- |

—

įgalinti savanorių organizacijas ir gerinti savanoriškos veiklos kokybę,

| — | atlyginti už savanorišką veiklą ir ją pripažinti, |
| --- | --- |

—

atlyginti už savanorišką veiklą ir ją pripažinti,

| — | didinti informuotumą apie savanoriškos veiklos vertę ir svarbą, |
| --- | --- |

—

didinti informuotumą apie savanoriškos veiklos vertę ir svarbą,

| — | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (3), |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (3),

| — | Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (4) ir 2010 m. studiją „Savanoriška veikla Europos Sąjungoje“, kuriuose pateikiami duomenys apie didelę sporto srities savanoriškos veiklos įvairovę ES ir daug dėmesio skiriama teisinėms nuostatoms bei finansavimo šaltiniams šioje srityje, taip pat atkreipiamas dėmesys į savanorių mokymo poreikį, |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (4) ir 2010 m. studiją „Savanoriška veikla Europos Sąjungoje“, kuriuose pateikiami duomenys apie didelę sporto srities savanoriškos veiklos įvairovę ES ir daug dėmesio skiriama teisinėms nuostatoms bei finansavimo šaltiniams šioje srityje, taip pat atkreipiamas dėmesys į savanorių mokymo poreikį,

| — | Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES politika ir savanoriška veikla. Tarpvalstybinės savanoriškos veiklos pripažinimas ir skatinimas ES“ (5), |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES politika ir savanoriška veikla. Tarpvalstybinės savanoriškos veiklos pripažinimas ir skatinimas ES“ (5),

| — | 2011 m. gegužės 20 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (6), |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 20 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (6),

| — | 2011 m. spalio 3 d. Tarybos išvadas dėl savanoriškos veiklos vaidmens socialinėje politikoje (7), |
| --- | --- |

—

2011 m. spalio 3 d. Tarybos išvadas dėl savanoriškos veiklos vaidmens socialinėje politikoje (7),

| — | 2011 m. rugsėjo 13–14 d. Varšuvoje (Lenkija) įvykusią ekspertų konferenciją „Nuo savanoriškos veiklos prie lyderystės sporte“, kurioje ypač daug dėmesio buvo skirta šiems klausimams:






  — | svarbių sporto renginių reikšmei, su jais susijusiam paveldui ir patirčiai bei tam, kaip visa tai vėliau gali būti panaudota kasdienėje sporto srities savanoriškoje veikloje, |
| --- | --- | --- |

—

2011 m. rugsėjo 13–14 d. Varšuvoje (Lenkija) įvykusią ekspertų konferenciją „Nuo savanoriškos veiklos prie lyderystės sporte“, kurioje ypač daug dėmesio buvo skirta šiems klausimams:

—

svarbių sporto renginių reikšmei, su jais susijusiam paveldui ir patirčiai bei tam, kaip visa tai vėliau gali būti panaudota kasdienėje sporto srities savanoriškoje veikloje,

| — | galimybėms panaudoti jau sukurtas savanorių grupes įdarbinimo būsimiems sporto renginiams procese, |
| --- | --- |

—

galimybėms panaudoti jau sukurtas savanorių grupes įdarbinimo būsimiems sporto renginiams procese,

| — | poreikiui skatinti sporto srities savanoriškos veiklos vertės pripažinimą ir patvirtinimą, |
| --- | --- |

—

poreikiui skatinti sporto srities savanoriškos veiklos vertės pripažinimą ir patvirtinimą,

| — | poreikiui skatinti abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

—

poreikiui skatinti abipusį mokymąsi ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | Deramai atsižvelgiant į padėties atskirose valstybėse narėse ypatumus ir visų formų savanorišką veiklą, sąvoka „savanoriška veikla“ reiškia visų rūšių savanorišką veiklą (formaliąją, neformaliąją ar neoficialiąją), kurią asmuo vykdo savo noru, pats ją pasirenka, vadovaujasi savo motyvais ir nesiekia finansinės naudos. Ji naudinga pačiam savanoriui, bendruomenėms ir visai visuomenei. Be to, ši veikla – tai priemonė, kuria asmenims ir asociacijoms suteikiama galimybė atsižvelgti į žmogiškuosius, socialinius, kartų sąsajų ar aplinkosaugos poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus; ji dažnai vykdoma remiant ne pelno organizaciją ar bendruomeninę iniciatyvą (8). |
| --- | --- |

1.

Deramai atsižvelgiant į padėties atskirose valstybėse narėse ypatumus ir visų formų savanorišką veiklą, sąvoka „savanoriška veikla“ reiškia visų rūšių savanorišką veiklą (formaliąją, neformaliąją ar neoficialiąją), kurią asmuo vykdo savo noru, pats ją pasirenka, vadovaujasi savo motyvais ir nesiekia finansinės naudos. Ji naudinga pačiam savanoriui, bendruomenėms ir visai visuomenei. Be to, ši veikla – tai priemonė, kuria asmenims ir asociacijoms suteikiama galimybė atsižvelgti į žmogiškuosius, socialinius, kartų sąsajų ar aplinkosaugos poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus; ji dažnai vykdoma remiant ne pelno organizaciją ar bendruomeninę iniciatyvą (8).

| 2. | Savanorišką veiklą reikia aiškiai skirti nuo apmokamos darbinės veiklos; ji pastarosios jokiu būdu neturėtų pakeisti (9). Šia veikla neturėtų būti kartojami apmokamame ir neapmokamame darbe pasitaikantys lyčių nelygybės atvejai; ja negali būti skatinamas darbuotojų darbo laiko trumpinimas arba jų pašalinimas iš darbo rinkos. |
| --- | --- |

2.

Savanorišką veiklą reikia aiškiai skirti nuo apmokamos darbinės veiklos; ji pastarosios jokiu būdu neturėtų pakeisti (9). Šia veikla neturėtų būti kartojami apmokamame ir neapmokamame darbe pasitaikantys lyčių nelygybės atvejai; ja negali būti skatinamas darbuotojų darbo laiko trumpinimas arba jų pašalinimas iš darbo rinkos.

| 3. | Savanoriška veikla negali pakeisti bendros valstybės atsakomybės užtikrinti ir suteikti ekonomines, socialines bei kultūrines teises. |
| --- | --- |

3.

Savanoriška veikla negali pakeisti bendros valstybės atsakomybės užtikrinti ir suteikti ekonomines, socialines bei kultūrines teises.

| 4. | Siekiant užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir visapusiškai laikomasi asmens neliečiamybės principo, savanoriškai veiklai turi būti taikomi galiojantys teisės aktai, o ją vykdant turi būti visiškai užtikrinamos visuotinės ir pagrindinės teisės bei laisvės. |
| --- | --- |

4.

Siekiant užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir visapusiškai laikomasi asmens neliečiamybės principo, savanoriškai veiklai turi būti taikomi galiojantys teisės aktai, o ją vykdant turi būti visiškai užtikrinamos visuotinės ir pagrindinės teisės bei laisvės.

MANYDAMA, KAD:

| 1. | Sportas yra didžiausias pilietinės visuomenės judėjimas ES. Ne pelno veikla ir savanoriška veikla grindžiamos struktūros yra viena iš pagrindinių sąlygų sporto srities veiklai daugumoje valstybių narių vykdyti. |
| --- | --- |

1.

Sportas yra didžiausias pilietinės visuomenės judėjimas ES. Ne pelno veikla ir savanoriška veikla grindžiamos struktūros yra viena iš pagrindinių sąlygų sporto srities veiklai daugumoje valstybių narių vykdyti.

| 2. | Sporto srities savanoriška veikla – viena iš patraukliausių ir populiariausių socialinės veiklos rūšių Europoje; ji yra sporto socialinio paveldo dalis. Sporto renginių, įskaitant profesinių ir komercinių sporto organizacijų renginius, organizavimas bei daugelyje valstybių narių vykdoma kasdienė sporto srities veikla priklauso nuo savanorių ir savanoriškos veiklos. |
| --- | --- |

2.

Sporto srities savanoriška veikla – viena iš patraukliausių ir populiariausių socialinės veiklos rūšių Europoje; ji yra sporto socialinio paveldo dalis. Sporto renginių, įskaitant profesinių ir komercinių sporto organizacijų renginius, organizavimas bei daugelyje valstybių narių vykdoma kasdienė sporto srities veikla priklauso nuo savanorių ir savanoriškos veiklos.

| 3. | Sporto srities savanoriška veikla prisidedama prie aktyvaus pilietiškumo ir prie įvairios socialinės bei kultūrinės kilmės piliečių integracijos, nes universalia sporto kalba užtikrinamas geresnis tarpusavio supratimas ir pagarba, ji padeda įgyvendinti pagrindines Europos Sąjungos vertybes ir principus, būtent: solidarumą, tvarų vystymąsi, žmogaus orumą, lygybę ir subsidiarumą, taip propaguojant europinę tapatybę. |
| --- | --- |

3.

Sporto srities savanoriška veikla prisidedama prie aktyvaus pilietiškumo ir prie įvairios socialinės bei kultūrinės kilmės piliečių integracijos, nes universalia sporto kalba užtikrinamas geresnis tarpusavio supratimas ir pagarba, ji padeda įgyvendinti pagrindines Europos Sąjungos vertybes ir principus, būtent: solidarumą, tvarų vystymąsi, žmogaus orumą, lygybę ir subsidiarumą, taip propaguojant europinę tapatybę.

| 4. | Dalyvaudami sporto srities savanoriškoje veikloje piliečiai įgyja naujų gebėjimų, tuo, be kita ko, gerindami savo įsidarbinimo galimybes bei stiprindami savo priklausymo visuomenei jausmą; tai gali būti akstinas socialinėms permainoms. |
| --- | --- |

4.

Dalyvaudami sporto srities savanoriškoje veikloje piliečiai įgyja naujų gebėjimų, tuo, be kita ko, gerindami savo įsidarbinimo galimybes bei stiprindami savo priklausymo visuomenei jausmą; tai gali būti akstinas socialinėms permainoms.

| 5. | Sporto srities savanoriška veikla gali būti prisidedama prie socialinio kapitalo didinimo ir stiprinimo plėtojant pasitikėjimu ir bendradarbiavimu grindžiamą socialinį tinklą. |
| --- | --- |

5.

Sporto srities savanoriška veikla gali būti prisidedama prie socialinio kapitalo didinimo ir stiprinimo plėtojant pasitikėjimu ir bendradarbiavimu grindžiamą socialinį tinklą.

| 6. | Sporto srities savanoriška veikla propaguojamos pozityvios socialinės nuostatos, grindžiamos sporto suformuotomis vertybėmis, kaip antai:






  — | sąžiningos varžybos, |
| --- | --- | --- |

6.

Sporto srities savanoriška veikla propaguojamos pozityvios socialinės nuostatos, grindžiamos sporto suformuotomis vertybėmis, kaip antai:

—

sąžiningos varžybos,

| — | komandinis darbas, |
| --- | --- |

—

komandinis darbas,

| — | atkaklumas, |
| --- | --- |

—

atkaklumas,

| — | atsakingumas, |
| --- | --- |

—

atsakingumas,

| — | lyderystė, |
| --- | --- |

—

lyderystė,

| — | tolerancija, |
| --- | --- |

—

tolerancija,

| — | pagarba kitiems ir |
| --- | --- |

—

pagarba kitiems ir

| — | gebėjimas įveikti sunkumus. |
| --- | --- |

—

gebėjimas įveikti sunkumus.

| 7. | Sporto sektorius ir sporto srities savanoriška veikla valstybių ekonomikoje sukuria pamatuojamą ir didelę ekonominę bei socialinę vertę, taip pat gali skatinti ekonomikos augimą ir didinti užimtumą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

7.

Sporto sektorius ir sporto srities savanoriška veikla valstybių ekonomikoje sukuria pamatuojamą ir didelę ekonominę bei socialinę vertę, taip pat gali skatinti ekonomikos augimą ir didinti užimtumą visoje Europos Sąjungoje.

| 8. | Skatinant plėtoti sporto srities savanorišką veiklą siekiama Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) tikslų ir toliau siekiama Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) tikslų, taip pat prisidedama prie Europos aktyvaus senėjimo metų (2012 m.) tikslų. |
| --- | --- |

8.

Skatinant plėtoti sporto srities savanorišką veiklą siekiama Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) tikslų ir toliau siekiama Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) tikslų, taip pat prisidedama prie Europos aktyvaus senėjimo metų (2012 m.) tikslų.

| 9. | Sporto srities savanoriška veikla gali būti akstinas vystyti ir propaguoti fizinę veiklą visais lygiais, kartu didinant piliečių gerovę ir mažinant sergamumą su gyvenimo būdu susijusiomis ligomis. |
| --- | --- |

9.

Sporto srities savanoriška veikla gali būti akstinas vystyti ir propaguoti fizinę veiklą visais lygiais, kartu didinant piliečių gerovę ir mažinant sergamumą su gyvenimo būdu susijusiomis ligomis.

| 10. | Sporto srities savanoriška veikla svarbi kaip prie piliečių judumo prisidedantis veiksnys, nes ja didinama kompetencija ir patirtis vykdant su sportu susijusią veiklą kitose valstybėse narėse, formuojama europinė tapatybė bei propaguojamos ES vertybės už jos ribų. |
| --- | --- |

10.

Sporto srities savanoriška veikla svarbi kaip prie piliečių judumo prisidedantis veiksnys, nes ja didinama kompetencija ir patirtis vykdant su sportu susijusią veiklą kitose valstybėse narėse, formuojama europinė tapatybė bei propaguojamos ES vertybės už jos ribų.

| 11. | Sporto srities savanoriška veikla gali padėti siekti bendrų strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes dėl jos didėja judumas; be to, šia veikla didinamos įsidarbinimo galimybės, gerinama visuomenės sveikata, propaguojama socialinė įtrauktis, švietimas ir aktyvus senėjimas. |
| --- | --- |

11.

Sporto srities savanoriška veikla gali padėti siekti bendrų strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes dėl jos didėja judumas; be to, šia veikla didinamos įsidarbinimo galimybės, gerinama visuomenės sveikata, propaguojama socialinė įtrauktis, švietimas ir aktyvus senėjimas.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, PRAŠO ES VALSTYBIŲ NARIŲ IR SPORTO SRITIES SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ VEIKIANT SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE IR PAISANT SPORTO ORGANIZACIJŲ SAVARANKIŠKUMO:

| 1. | Sukurti palankias sąlygas sporto srities savanoriškai veiklai plėtoti visų pirma remiantis tuo, kad:






  — | valstybės narės ir sporto organizacijos keičiasi geriausios praktikos pavyzdžiais, |
| --- | --- | --- |

1.

Sukurti palankias sąlygas sporto srities savanoriškai veiklai plėtoti visų pirma remiantis tuo, kad:

—

valstybės narės ir sporto organizacijos keičiasi geriausios praktikos pavyzdžiais,

| — | paisoma sporto organizacijų savarankiškumo, kartu užtikrinant tinkamą paramą šioms organizacijoms valstybių narių lygiu, |
| --- | --- |

—

paisoma sporto organizacijų savarankiškumo, kartu užtikrinant tinkamą paramą šioms organizacijoms valstybių narių lygiu,

| — | atsižvelgiama į poreikį užtikrinti, kad sporto srities savanoriams būtų teikiamas būtinas mokymas ir sudaroma galimybė saugiai naudotis savanoriškos veiklos teikiamais privalumais. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiama į poreikį užtikrinti, kad sporto srities savanoriams būtų teikiamas būtinas mokymas ir sudaroma galimybė saugiai naudotis savanoriškos veiklos teikiamais privalumais.

| 2. | Prisidėti prie teigiamo sporto srities savanorių ir sporto srities savanoriškos veiklos įvaizdžio propagavimo. |
| --- | --- |

2.

Prisidėti prie teigiamo sporto srities savanorių ir sporto srities savanoriškos veiklos įvaizdžio propagavimo.

| 3. | Sporto srities savanorišką veiklą laikyti svarbia priemone gebėjimams ir įgūdžiams gerinti. Tuo tikslu reikia:






  — | imtis atitinkamų veiksmų gebėjimams ir įgūdžiams, įgytiems iš su sporto srities savanoriška veikla susijusios neformaliojo ir neoficialiojo mokymosi patirties, nustatyti bei ištirti galimybes juos labiau pripažinti ir patvirtinti nacionalinėse kvalifikacijų sistemose, siejant tai su Europos kvalifikacijų sandara (EKS), |
| --- | --- | --- |

3.

Sporto srities savanorišką veiklą laikyti svarbia priemone gebėjimams ir įgūdžiams gerinti. Tuo tikslu reikia:

—

imtis atitinkamų veiksmų gebėjimams ir įgūdžiams, įgytiems iš su sporto srities savanoriška veikla susijusios neformaliojo ir neoficialiojo mokymosi patirties, nustatyti bei ištirti galimybes juos labiau pripažinti ir patvirtinti nacionalinėse kvalifikacijų sistemose, siejant tai su Europos kvalifikacijų sandara (EKS),

| — | rengiant veiksmus siekti konsultuotis su sporto judėjimo ir savanoriškos veiklos organizacijomis. |
| --- | --- |

—

rengiant veiksmus siekti konsultuotis su sporto judėjimo ir savanoriškos veiklos organizacijomis.

| 4. | Skatinti valdžios institucijų ir sporto organizacijų bendradarbiavimą vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu, kad būtų sukurti bendrų problemų, su kuriomis susiduriama savanoriškoje veikloje, sprendimo tinklai. |
| --- | --- |

4.

Skatinti valdžios institucijų ir sporto organizacijų bendradarbiavimą vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu, kad būtų sukurti bendrų problemų, su kuriomis susiduriama savanoriškoje veikloje, sprendimo tinklai.

| 5. | Skatinti sporto srities savanorišką veiklą, kaip neformaliojo ir neoficialiojo mokymosi rūšį, kuri padėtų įgyti naujų įgūdžių ir gebėjimų, taip pat kaip sportininkų dviejų krypčių (kartu su formaliuoju švietimu) karjeros sudėtinę dalį. |
| --- | --- |

5.

Skatinti sporto srities savanorišką veiklą, kaip neformaliojo ir neoficialiojo mokymosi rūšį, kuri padėtų įgyti naujų įgūdžių ir gebėjimų, taip pat kaip sportininkų dviejų krypčių (kartu su formaliuoju švietimu) karjeros sudėtinę dalį.

| 6. | Skatinti sporto srities savanorišką veiklą, pavyzdžiui, pradedant vykdyti viešųjų ryšių kampanijas informuotumui apie savanorius didinti ir teigiamoms nuostatoms jų atžvilgiu propaguoti. |
| --- | --- |

6.

Skatinti sporto srities savanorišką veiklą, pavyzdžiui, pradedant vykdyti viešųjų ryšių kampanijas informuotumui apie savanorius didinti ir teigiamoms nuostatoms jų atžvilgiu propaguoti.

| 7. | Panaudoti savanorių, kurie dirba sporto renginių organizavimo srityje, potencialą ilgalaikėje veikloje visais sporto veiklos lygiais. |
| --- | --- |

7.

Panaudoti savanorių, kurie dirba sporto renginių organizavimo srityje, potencialą ilgalaikėje veikloje visais sporto veiklos lygiais.

| 8. | Išnagrinėti, kokia yra atlyginimo sistemos, kurią sukūrus būtų pripažįstami novatoriškiausi sporto srities savanoriškos veiklos projektai, galima pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

8.

Išnagrinėti, kokia yra atlyginimo sistemos, kurią sukūrus būtų pripažįstami novatoriškiausi sporto srities savanoriškos veiklos projektai, galima pridėtinė vertė.

SKATINA ES VALSTYBES NARES IR EUROPOS KOMISIJĄ VEIKIANT SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE BEI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR ATSIŽVELGIANT Į SAVO INSTITUCINĘ STRUKTŪRĄ:

| 1. | Siekti šalinti sporto srities savanoriškai veiklai iškylančias bereikalingas kliūtis, įskaitant bereikalingą administracinę naštą. |
| --- | --- |

1.

Siekti šalinti sporto srities savanoriškai veiklai iškylančias bereikalingas kliūtis, įskaitant bereikalingą administracinę naštą.

| 2. | Tirti savanoriška veikla grindžiamo sporto plėtojimą Europos Sąjungoje, be kita ko, atliekant jo ekonominio ir socialinio poveikio mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

2.

Tirti savanoriška veikla grindžiamo sporto plėtojimą Europos Sąjungoje, be kita ko, atliekant jo ekonominio ir socialinio poveikio mokslinius tyrimus.

| 3. | Dalytis žiniomis, patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais sporto srities savanoriškos veiklos srityje. |
| --- | --- |

3.

Dalytis žiniomis, patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais sporto srities savanoriškos veiklos srityje.

| 4. | Nacionaline ir Europos sporto ir socialinių reikalų, švietimo bei užimtumo politika ir strategijomis propaguoti sporto srities savanoriškos veiklos plėtojimą. |
| --- | --- |

4.

Nacionaline ir Europos sporto ir socialinių reikalų, švietimo bei užimtumo politika ir strategijomis propaguoti sporto srities savanoriškos veiklos plėtojimą.

| 5. | Ištirti galimybes, kaip sporto srities savanoriška veikla galėtų būti prisidėta prie ES lėšomis subsidijuojamų projektų, ir sukurti mechanizmus, kuriais būtų galima tinkamai įvertinti sporto srities savanorišką veiklą. |
| --- | --- |

5.

Ištirti galimybes, kaip sporto srities savanoriška veikla galėtų būti prisidėta prie ES lėšomis subsidijuojamų projektų, ir sukurti mechanizmus, kuriais būtų galima tinkamai įvertinti sporto srities savanorišką veiklą.

| 6. | Prireikus, sporto srities savanoriškos veiklos klausimus įtraukti į įvairių ekspertų grupių, sukurtų pagal ES darbo planą sporto srityje, veiklą. |
| --- | --- |

6.

Prireikus, sporto srities savanoriškos veiklos klausimus įtraukti į įvairių ekspertų grupių, sukurtų pagal ES darbo planą sporto srityje, veiklą.

| 7. | Skatinti plėtoti sporto srities savanorišką veiklą vykdant tarpsektorinį viešojo ir privačiojo sektorių subjektų bei pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą sporto, sveikatos, kultūros, švietimo, jaunimo ir socialinės politikos srityse vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu. |
| --- | --- |

7.

Skatinti plėtoti sporto srities savanorišką veiklą vykdant tarpsektorinį viešojo ir privačiojo sektorių subjektų bei pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą sporto, sveikatos, kultūros, švietimo, jaunimo ir socialinės politikos srityse vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 1. | Skirti ypač daug dėmesio savanoriškai veiklai ir ne pelno organizacijų galimybėms naudotis naujos kartos ES programomis, nedarant poveikio deryboms dėl daugiametės finansinės programos. |
| --- | --- |

1.

Skirti ypač daug dėmesio savanoriškai veiklai ir ne pelno organizacijų galimybėms naudotis naujos kartos ES programomis, nedarant poveikio deryboms dėl daugiametės finansinės programos.

| 2. | Nustatyti sėkmę lemiančius veiksnius, geriausios praktikos pavyzdžius ir sritis, kuriose reikia glaudesnio bendradarbiavimo ES lygiu, įskaitant sporto srities savanoriškos veiklos plėtojimui iškylančias kliūtis. |
| --- | --- |

2.

Nustatyti sėkmę lemiančius veiksnius, geriausios praktikos pavyzdžius ir sritis, kuriose reikia glaudesnio bendradarbiavimo ES lygiu, įskaitant sporto srities savanoriškos veiklos plėtojimui iškylančias kliūtis.

| 3. | Teikiant pasiūlymus dėl naujų ES teisės aktų įvertinti jų galimą poveikį sporto srities savanoriškai veiklai. |
| --- | --- |

3.

Teikiant pasiūlymus dėl naujų ES teisės aktų įvertinti jų galimą poveikį sporto srities savanoriškai veiklai.

---

(1)  OL C 134/5, 2003 6 7.

(2)  OL L 17, 2010 1 22.

(3)  OL C 326, 2010 12 3.

(4)  COM(2011) 12 galutinis.

(5)  COM(2011) 568 galutinis.

(6)  OL C 162, 2011 6 1.

(7)  Dok. 14061/1/11 REV 1.

(8)  2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų, p. 1.

(9)  2007 m. gegužės 16 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl jaunimo savanoriškos veiklos bendrų tikslų įgyvendinimo, OL C 241, 2008 9 20, p. 1.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/27

---

Tarybos išvados dėl judumą didinančios kalbinės kompetencijos

2011/C 372/07

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į

| 1. | 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonos Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, kuriose buvo raginama imtis tolesnių veiksmų siekiant tobulinti pagrindinių gebėjimų įgijimą, visų pirma mokant asmenis bent dviejų užsienio kalbų nuo labai ankstyvo amžiaus (1); |
| --- | --- |

1.

2002 m. kovo 15–16 d. Barselonos Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, kuriose buvo raginama imtis tolesnių veiksmų siekiant tobulinti pagrindinių gebėjimų įgijimą, visų pirma mokant asmenis bent dviejų užsienio kalbų nuo labai ankstyvo amžiaus (1);

| 2. | 2006 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos kalbinės kompetencijos rodiklio (2), kuriose dar kartą buvo patvirtinta, kad užsienio kalbų gebėjimai ne tik padeda skatinti tautų tarpusavio supratimą, bet ir yra būtina darbuotojų judumo sąlyga bei prisideda prie Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumo; |
| --- | --- |

2.

2006 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos kalbinės kompetencijos rodiklio (2), kuriose dar kartą buvo patvirtinta, kad užsienio kalbų gebėjimai ne tik padeda skatinti tautų tarpusavio supratimą, bet ir yra būtina darbuotojų judumo sąlyga bei prisideda prie Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumo;

| 3. | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (3), kurioje vienas iš bendrųjų gebėjimų, būtinų asmeniniam pasitenkinimui, aktyviam pilietiškumui, socialinei sanglaudai ir įsidarbinimui žinių visuomenėje, yra bendravimas užsienio kalba; |
| --- | --- |

3.

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (3), kurioje vienas iš bendrųjų gebėjimų, būtinų asmeniniam pasitenkinimui, aktyviam pilietiškumui, socialinei sanglaudai ir įsidarbinimui žinių visuomenėje, yra bendravimas užsienio kalba;

| 4. | 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (4), kuriose Komisija raginama toliau nagrinėti, kaip rengiami kalbų gebėjimų rodikliai; |
| --- | --- |

4.

2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (4), kuriose Komisija raginama toliau nagrinėti, kaip rengiami kalbų gebėjimų rodikliai;

| 5. | 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (5), kurioje rekomenduojama, kad valstybės narės didintų suvokimą apie jaunimo tarpkultūrinės kompetencijos ir kalbų mokymosi reikšmę siekiant mažinti kliūtis jaunuolių tarpvalstybiniam judumui; |
| --- | --- |

5.

2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (5), kurioje rekomenduojama, kad valstybės narės didintų suvokimą apie jaunimo tarpkultūrinės kompetencijos ir kalbų mokymosi reikšmę siekiant mažinti kliūtis jaunuolių tarpvalstybiniam judumui;

| 6. | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos daugiakalbystės strategijos (6), kuria valstybės narės raginamos skatinti daugiakalbystę siekiant stiprinti socialinę sanglaudą, kultūrų dialogą ir Europos vienijimą, Europos ekonomikos konkurencingumą ir žmonių judumą bei įsidarbinimo galimybes, taip pat propaguoti ES kalbas visame pasaulyje; |
| --- | --- |

6.

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos daugiakalbystės strategijos (6), kuria valstybės narės raginamos skatinti daugiakalbystę siekiant stiprinti socialinę sanglaudą, kultūrų dialogą ir Europos vienijimą, Europos ekonomikos konkurencingumą ir žmonių judumą bei įsidarbinimo galimybes, taip pat propaguoti ES kalbas visame pasaulyje;

| 7. | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos „ET 2020“, kuriose 2009–2011 m. laikotarpio prioritetais nustatytas poreikis sudaryti galimybes piliečiams, be jų gimtosios kalbos, kalbėti dviem kalbomis, poreikis remti kalbų mokymą, prireikus, profesinio mokymo srityje bei besimokančių suaugusiųjų kalbų mokymąsi ir poreikis suteikti galimybių migrantams mokytis priimančiosios šalies kalbos (7); |
| --- | --- |

7.

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos „ET 2020“, kuriose 2009–2011 m. laikotarpio prioritetais nustatytas poreikis sudaryti galimybes piliečiams, be jų gimtosios kalbos, kalbėti dviem kalbomis, poreikis remti kalbų mokymą, prireikus, profesinio mokymo srityje bei besimokančių suaugusiųjų kalbų mokymąsi ir poreikis suteikti galimybių migrantams mokytis priimančiosios šalies kalbos (7);

| 8. | Tarybos ir Komisijos parengtą darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendrą ataskaitą (8), kurioje pažymima, kad reikia stiprinti bendruosius gebėjimus profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi srityse ir kad šiose srityse visų pirma reikėtų daugiau dėmesio skirti bendravimui užsienio kalbomis; |
| --- | --- |

8.

Tarybos ir Komisijos parengtą darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2010 m. pažangos bendrą ataskaitą (8), kurioje pažymima, kad reikia stiprinti bendruosius gebėjimus profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi srityse ir kad šiose srityse visų pirma reikėtų daugiau dėmesio skirti bendravimui užsienio kalbomis;

| 9. | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą strategiją „Europa 2020“ (9) ir jos dvi pavyzdines iniciatyvas: „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“
   (10), kuria pripažįstama, kad kalbinės kompetencijos gali prisidėti prie darbo rinkos dinamiškumo didinimo, ir „Judus jaunimas“ (11), kuria pabrėžiama, kad siekiant, jog judumas būtų įmanomas ir apsimokėtų, neišvengiamai reikės geresnio kalbų mokėjimo; |
| --- | --- |

9.

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą strategiją „Europa 2020“ (9) ir jos dvi pavyzdines iniciatyvas: „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“
   (10), kuria pripažįstama, kad kalbinės kompetencijos gali prisidėti prie darbo rinkos dinamiškumo didinimo, ir „Judus jaunimas“ (11), kuria pabrėžiama, kad siekiant, jog judumas būtų įmanomas ir apsimokėtų, neišvengiamai reikės geresnio kalbų mokėjimo;

| 10. | 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo (12), kuria pripažįstama, kad ankstyvuosiuose lavinimo etapuose svarbu mokytis kalbų ir įgyti tarpkultūrinių gebėjimų, skatinant kokybišką kalbinį ir kultūrinį pasirengimą judumui tiek bendrojo, tiek profesinio rengimo srityse. |
| --- | --- |

10.

2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo (12), kuria pripažįstama, kad ankstyvuosiuose lavinimo etapuose svarbu mokytis kalbų ir įgyti tarpkultūrinių gebėjimų, skatinant kokybišką kalbinį ir kultūrinį pasirengimą judumui tiek bendrojo, tiek profesinio rengimo srityse.

PRIMINDAMA, KAD

2002 m. vykusiame Barselonos Europos Vadovų Tarybos susitikime kalbinė kompetencija buvo apibrėžta kaip svarbi konkurencingos žinių ekonomikos dalis. Užsienio kalbų mokėjimas yra visų ES piliečių gyvenime svarbus gebėjimas, leidžiantis jiems pasinaudoti ekonomine ir socialine laisvo judėjimo Sąjungoje teikiama nauda;

vienas iš pagrindinių ES švietimo ir mokymo srities politikos strateginių tikslų yra suteikti kuo platesnių galimybių visiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias asmenų grupes, pasinaudoti judumu ir mažinti likusias judumo kliūtis;

nors laisvas darbuotojų judėjimas ES bendrojoje rinkoje gali padėti sumažinti darbuotojų gebėjimų ir darbo rinkos poreikių neatitikimą, besimokančiųjų judumą bei profesinį judumą ir toliau labai apsunkina ribotos užsienio kalbų žinios.

DAR KARTĄ PATVIRTINDAMA, KAD

nors atsakomybė už švietimo ir mokymo sistemų organizavimą ir turinį tenka atskiroms valstybėms narėms, Europos bendradarbiavimas yra naudingas nustatant kalbinę kompetenciją, kuri turi būti ugdoma, taip pat veiksmingiausią metodiką ir palankiausias sąlygas šiam tikslui pasiekti.

IR ATSIŽVELGDAMA Į

2011 m. rugsėjo mėn. Varšuvoje surengtą pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją „Daugiakalbė kompetencija – profesinei ir socialinei sėkmei Europoje užtikrinti“ ir 2011 m. spalio mėn. Gdanske vykusią už privalomąjį švietimą atsakingų ES ministrų konferenciją,

ATKREIPIA DĖMESĮ Į

| — | valstybių narių atliekamą darbą atvirojo koordinavimo metodo taikymo srityje, remiant Komisijai, siekiant stiprinti kalbų mokymo įnašą gerinant jaunimo įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, kurioje užsienio kalbos gali būti aiškus privalumas, |
| --- | --- |

—

valstybių narių atliekamą darbą atvirojo koordinavimo metodo taikymo srityje, remiant Komisijai, siekiant stiprinti kalbų mokymo įnašą gerinant jaunimo įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, kurioje užsienio kalbos gali būti aiškus privalumas,

| — | Daugiakalbystei skirto įmonių forumo, kurį įsteigė Komisija siekdama skatinti geriau panaudoti kalbinę kompetenciją kaip būdą didinti ES verslo, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumą, veiklą, |
| --- | --- |

—

Daugiakalbystei skirto įmonių forumo, kurį įsteigė Komisija siekdama skatinti geriau panaudoti kalbinę kompetenciją kaip būdą didinti ES verslo, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumą, veiklą,

| — | Daugiakalbystei skirto pilietinės visuomenės forumo rezultatus dėl kalbų mokymosi visą gyvenimą galimybių užtikrinimo visiems, kad būtų stiprinama nepalankioje padėtyje esančių piliečių socialinė įtrauktis ir skatinama kalbų įvairovė bei kultūrų dialogas. |
| --- | --- |

—

Daugiakalbystei skirto pilietinės visuomenės forumo rezultatus dėl kalbų mokymosi visą gyvenimą galimybių užtikrinimo visiems, kad būtų stiprinama nepalankioje padėtyje esančių piliečių socialinė įtrauktis ir skatinama kalbų įvairovė bei kultūrų dialogas.

PALANKIAI VERTINA

| — | Komisijos parengtą „Ataskaitą dėl 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliucijos dėl Europos daugiakalbystės strategijos įgyvendinimo“, kurioje išdėstytos iniciatyvos, kurių buvo imtasi, ir pažanga, padaryta skatinant kalbų mokymąsi ir kalbų įvairovę, |
| --- | --- |

—

Komisijos parengtą „Ataskaitą dėl 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliucijos dėl Europos daugiakalbystės strategijos įgyvendinimo“, kurioje išdėstytos iniciatyvos, kurių buvo imtasi, ir pažanga, padaryta skatinant kalbų mokymąsi ir kalbų įvairovę,

| — | „Bendrijos veiksmų daugiakalbystės srityje aprašo“ 2011 m. atnaujintą redakciją, kurioje išdėstyta veikla, kurios atskiros Komisijos tarnybos šioje srityje ėmėsi per paskutinius trejus metus ir kurioje tvirtai pabrėžiama, kad daugiakalbystės politika gerina ES piliečių įsidarbinimo galimybes ir ES verslo konkurencingumą, |
| --- | --- |

—

„Bendrijos veiksmų daugiakalbystės srityje aprašo“ 2011 m. atnaujintą redakciją, kurioje išdėstyta veikla, kurios atskiros Komisijos tarnybos šioje srityje ėmėsi per paskutinius trejus metus ir kurioje tvirtai pabrėžiama, kad daugiakalbystės politika gerina ES piliečių įsidarbinimo galimybes ir ES verslo konkurencingumą,

| — | tai, kad paskelbtas politikos vadovas „Kalbų mokymasis ikimokyklinio ugdymo etape – efektyvus ir tvarus įgyvendinimas“; tai yra žingsnis didinant informuotumą apie kalbų mokymąsi nuo labai ankstyvo amžiaus, |
| --- | --- |

—

tai, kad paskelbtas politikos vadovas „Kalbų mokymasis ikimokyklinio ugdymo etape – efektyvus ir tvarus įgyvendinimas“; tai yra žingsnis didinant informuotumą apie kalbų mokymąsi nuo labai ankstyvo amžiaus,

| — | tai, kad paskelbta ataskaita „Darbo rinkai skirtų bendravimo įgūdžių ugdymas“, kuri yra teminės darbo grupės „kalbų mokymasis siekiant įsidarbinti“ darbo, atlikto įgyvendinant programą „ET 2020“, rezultatas. |
| --- | --- |

—

tai, kad paskelbta ataskaita „Darbo rinkai skirtų bendravimo įgūdžių ugdymas“, kuri yra teminės darbo grupės „kalbų mokymasis siekiant įsidarbinti“ darbo, atlikto įgyvendinant programą „ET 2020“, rezultatas.

SUTINKA, KAD

| 1. | besimokančiųjų judumas – tarpvalstybinis judumas, kurio tikslas įgyti naujų žinių, gebėjimų ir kompetencijų – yra vienas iš svarbių būdų, kuriuo piliečiai gali pagerinti savo įsidarbinimo galimybes, ugdyti tarpkultūrinį sąmoningumą, ugdyti kūrybiškumą ir tobulėti asmeninėje plotmėje, taip pat būti aktyviais visuomenės nariais; |
| --- | --- |

1.

besimokančiųjų judumas – tarpvalstybinis judumas, kurio tikslas įgyti naujų žinių, gebėjimų ir kompetencijų – yra vienas iš svarbių būdų, kuriuo piliečiai gali pagerinti savo įsidarbinimo galimybes, ugdyti tarpkultūrinį sąmoningumą, ugdyti kūrybiškumą ir tobulėti asmeninėje plotmėje, taip pat būti aktyviais visuomenės nariais;

| 2. | geras užsienio kalbų mokėjimas yra viena iš bendrųjų kompetencijų, kuri yra svarbi norint judėti pirmyn šiuolaikiniame pasaulyje ir darbo rinkoje. Daugiakalbystė yra ne tik Europos paveldo dalis, bet ir galimybė ugdyti visuomenę, kuri būtų atvira, gerbtų kultūrų įvairovę ir būtų pasirengusi bendradarbiauti; |
| --- | --- |

2.

geras užsienio kalbų mokėjimas yra viena iš bendrųjų kompetencijų, kuri yra svarbi norint judėti pirmyn šiuolaikiniame pasaulyje ir darbo rinkoje. Daugiakalbystė yra ne tik Europos paveldo dalis, bet ir galimybė ugdyti visuomenę, kuri būtų atvira, gerbtų kultūrų įvairovę ir būtų pasirengusi bendradarbiauti;

| 3. | Europos priemonių ir programų, kuriomis remiamas kalbų mokymasis tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo sistemose, tolesnis taikymas ir plėtojimas, atsižvelgiant į turimus išteklius, yra naudingas gerinant besimokančiųjų judumą ir profesinį judumą; |
| --- | --- |

3.

Europos priemonių ir programų, kuriomis remiamas kalbų mokymasis tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo sistemose, tolesnis taikymas ir plėtojimas, atsižvelgiant į turimus išteklius, yra naudingas gerinant besimokančiųjų judumą ir profesinį judumą;

| 4. | nors bendrosios kalbų mokymosi programos padeda plėtoti svarbiausius bendravimo įgūdžius kasdieninėms situacijoms, tokia metodika kaip integruotas dalyko ir užsienio kalbos mokymas (IDKM) tiek bendrojo lavinimo, tiek profesinio mokymo srityse gali būti ypač veiksminga gerinant darbuotojų judumą ir įsidarbinimo galimybes; |
| --- | --- |

4.

nors bendrosios kalbų mokymosi programos padeda plėtoti svarbiausius bendravimo įgūdžius kasdieninėms situacijoms, tokia metodika kaip integruotas dalyko ir užsienio kalbos mokymas (IDKM) tiek bendrojo lavinimo, tiek profesinio mokymo srityse gali būti ypač veiksminga gerinant darbuotojų judumą ir įsidarbinimo galimybes;

| 5. | siekiant skatinti IDKM, mokytojai ir dėstytojai, visų pirma profesinio mokymo srities, turėtų būti skatinami įgyti aukšto lygio kalbinę kompetenciją ir jiems turėtų būti prieinami aukštos kokybės mokymo ištekliai; |
| --- | --- |

5.

siekiant skatinti IDKM, mokytojai ir dėstytojai, visų pirma profesinio mokymo srities, turėtų būti skatinami įgyti aukšto lygio kalbinę kompetenciją ir jiems turėtų būti prieinami aukštos kokybės mokymo ištekliai;

| 6. | visuose švietimo etapuose, remiantis mokymosi visą gyvenimą perspektyva, turėtų būti suteikiamas – kai įmanoma ir tikslinga – didesnis kalbų pasirinkimas, įskaitant mažiau vartojamas ir kaimyninių šalių kalbas, taip pat atitinkamos kalbų ir kultūros įstaigos turėtų suteikti daugiau informacijos ir konsultacijų šioje srityje; |
| --- | --- |

6.

visuose švietimo etapuose, remiantis mokymosi visą gyvenimą perspektyva, turėtų būti suteikiamas – kai įmanoma ir tikslinga – didesnis kalbų pasirinkimas, įskaitant mažiau vartojamas ir kaimyninių šalių kalbas, taip pat atitinkamos kalbų ir kultūros įstaigos turėtų suteikti daugiau informacijos ir konsultacijų šioje srityje;

| 7. | žmonių, ypač vaikų, kurie yra socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje, yra iš migrantų ar romų šeimų arba turi specialiųjų švietimo poreikių, kalbinės kompetencijos plėtojimas gali padėti užtikrinti geresnę socialinę įtrauktį ir profesinį tobulėjimą ateityje; |
| --- | --- |

7.

žmonių, ypač vaikų, kurie yra socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje, yra iš migrantų ar romų šeimų arba turi specialiųjų švietimo poreikių, kalbinės kompetencijos plėtojimas gali padėti užtikrinti geresnę socialinę įtrauktį ir profesinį tobulėjimą ateityje;

| 8. | aukštos kokybės kalbų, pavyzdžiui, specializuotos, su darbu susijusios kalbos mokymas ir mokymasis yra labai svarbus aukštojo mokslo įstaigų internacionalizavimui ir absolventų įsidarbinimo galimybių gerinimui; |
| --- | --- |

8.

aukštos kokybės kalbų, pavyzdžiui, specializuotos, su darbu susijusios kalbos mokymas ir mokymasis yra labai svarbus aukštojo mokslo įstaigų internacionalizavimui ir absolventų įsidarbinimo galimybių gerinimui;

| 9. | atsižvelgiant į dabartines demografines tendencijas ir į poreikį užtikrinti lygias galimybes vyresnio amžiaus ES piliečiams, kurių procentinė dalis didėja, taip pat svarbu suteikti galimybę mokytis kalbų visą gyvenimą, įskaitant vyresniame amžiuje. |
| --- | --- |

9.

atsižvelgiant į dabartines demografines tendencijas ir į poreikį užtikrinti lygias galimybes vyresnio amžiaus ES piliečiams, kurių procentinė dalis didėja, taip pat svarbu suteikti galimybę mokytis kalbų visą gyvenimą, įskaitant vyresniame amžiuje.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ

| 1. | intensyvinti pastangas siekiant Barselonos tikslo, pavyzdžiui, stiprinant kalbų mokymo užtikrinimą, kokybę bei svarbą bendrojo lavinimo, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo srityje taip pat mokymosi visą gyvenimą srityje; |
| --- | --- |

1.

intensyvinti pastangas siekiant Barselonos tikslo, pavyzdžiui, stiprinant kalbų mokymo užtikrinimą, kokybę bei svarbą bendrojo lavinimo, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo srityje taip pat mokymosi visą gyvenimą srityje;

| 2. | pripažinti, kad kalbų mokymo ir mokymosi rezultatų vertinimas yra svarbus kokybės užtikrinimo proceso aspektas; |
| --- | --- |

2.

pripažinti, kad kalbų mokymo ir mokymosi rezultatų vertinimas yra svarbus kokybės užtikrinimo proceso aspektas;

| 3. | gerinti pirminį kalbų mokytojų rengimą ir dirbančių kalbų mokytojų kvalifikacijos kėlimą, taip pat su kalbomis susijusį kitų dalykų mokytojų rengimą, taip pat didinti jų judumą ir sudaryti jam geresnes sąlygas, kiek įmanoma sumažinant administracines kliūtis; |
| --- | --- |

3.

gerinti pirminį kalbų mokytojų rengimą ir dirbančių kalbų mokytojų kvalifikacijos kėlimą, taip pat su kalbomis susijusį kitų dalykų mokytojų rengimą, taip pat didinti jų judumą ir sudaryti jam geresnes sąlygas, kiek įmanoma sumažinant administracines kliūtis;

| 4. | skatinti pažangias Europos bendradarbiavimo formas, eksperimentinę veiklą ir naujus požiūrius į kalbų mokymą ir mokymąsi, pavyzdžiui, integruotą dalyko ir užsienio kalbos mokymą (įskaitant dvikalbėse mokyklose), galimybes naudotis kalbos besimokančiųjų judumu ir, kai tikslinga, aktyviau naudoti informacines ir ryšių technologijas kūrybiškoje kalbų mokymosi aplinkoje; |
| --- | --- |

4.

skatinti pažangias Europos bendradarbiavimo formas, eksperimentinę veiklą ir naujus požiūrius į kalbų mokymą ir mokymąsi, pavyzdžiui, integruotą dalyko ir užsienio kalbos mokymą (įskaitant dvikalbėse mokyklose), galimybes naudotis kalbos besimokančiųjų judumu ir, kai tikslinga, aktyviau naudoti informacines ir ryšių technologijas kūrybiškoje kalbų mokymosi aplinkoje;

| 5. | kai įmanoma ir tikslinga, plėsti švietimo ir mokymo proceso metu siūlomų kalbų pasirinkimą, skatinant mažiau vartojamų kalbų ir (ypač pasienio regionuose) kaimyninių šalių kalbų mokymą siekiant sudaryti geresnes sąlygas kultūriniams, socialiniams ir ekonominiams mainams; |
| --- | --- |

5.

kai įmanoma ir tikslinga, plėsti švietimo ir mokymo proceso metu siūlomų kalbų pasirinkimą, skatinant mažiau vartojamų kalbų ir (ypač pasienio regionuose) kaimyninių šalių kalbų mokymą siekiant sudaryti geresnes sąlygas kultūriniams, socialiniams ir ekonominiams mainams;

| 6. | apsvarstyti galimybę, kai tikslinga į kalbų mokymo programas įtraukti kultūrinį aspektą, kuris yra svarbi besimokančiųjų judumo ir profesinio judumo ateityje dalis; |
| --- | --- |

6.

apsvarstyti galimybę, kai tikslinga į kalbų mokymo programas įtraukti kultūrinį aspektą, kuris yra svarbi besimokančiųjų judumo ir profesinio judumo ateityje dalis;

| 7. | skatinti priemones, kuriomis siekiama padėti vaikams ir suaugusiesiems iš migrantų ar romų šeimų mokytis priimančiosios šalies valstybinės kalbos (ar kalbų) ir dėstomosios kalbos, jeigu ji yra kitokia. Be to, apsvarstyti galimybes sudaryti sąlygas vaikams iš tokių šeimų išsaugoti ir ugdyti savo gimtąją kalbą; |
| --- | --- |

7.

skatinti priemones, kuriomis siekiama padėti vaikams ir suaugusiesiems iš migrantų ar romų šeimų mokytis priimančiosios šalies valstybinės kalbos (ar kalbų) ir dėstomosios kalbos, jeigu ji yra kitokia. Be to, apsvarstyti galimybes sudaryti sąlygas vaikams iš tokių šeimų išsaugoti ir ugdyti savo gimtąją kalbą;

| 8. | išnagrinėti būdus, kaip pripažinti ir patvirtinti vaikų ir suaugusiųjų iš migrantų šeimų gimtosios kalbos kompetenciją; |
| --- | --- |

8.

išnagrinėti būdus, kaip pripažinti ir patvirtinti vaikų ir suaugusiųjų iš migrantų šeimų gimtosios kalbos kompetenciją;

| 9. | skatinti mokyklas, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo įstaigas pradėti taikyti integruotą požiūrį į kalbų mokymą ir mokymąsi; |
| --- | --- |

9.

skatinti mokyklas, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo įstaigas pradėti taikyti integruotą požiūrį į kalbų mokymą ir mokymąsi;

| 10. | labiau atsižvelgiant į kalbų poreikį darbo rinkoje, skatinti švietimo ir darbo sričių dialogą reguliariai teikiant patarimus mokiniams ir studentams visu jų mokymosi metu ir remiant kalbų mokymąsi darbo vietose; |
| --- | --- |

10.

labiau atsižvelgiant į kalbų poreikį darbo rinkoje, skatinti švietimo ir darbo sričių dialogą reguliariai teikiant patarimus mokiniams ir studentams visu jų mokymosi metu ir remiant kalbų mokymąsi darbo vietose;

| 11. | ištirti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių, kurių tikslas užtikrinti, kad būtų ugdomi darbo rinkai tinkami užsienio kalbų gebėjimai, visų pirma kaip priemonė rengiantis judumui ir stažuotėms užsienyje, galimybes; |
| --- | --- |

11.

ištirti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių, kurių tikslas užtikrinti, kad būtų ugdomi darbo rinkai tinkami užsienio kalbų gebėjimai, visų pirma kaip priemonė rengiantis judumui ir stažuotėms užsienyje, galimybes;

| 12. | skatinti kalbų mokymosi iniciatyvų ir kalbų mokymuisi palankios aplinkos propagavimą. |
| --- | --- |

12.

skatinti kalbų mokymosi iniciatyvų ir kalbų mokymuisi palankios aplinkos propagavimą.

PRAŠO KOMISIJOS

| 1. | remti valstybių narių pastangas kalbų mokymo ir mokymosi srityje visapusiškai panaudojant švietimui ir mokymui skirtas ES programas ir europines priemones; |
| --- | --- |

1.

remti valstybių narių pastangas kalbų mokymo ir mokymosi srityje visapusiškai panaudojant švietimui ir mokymui skirtas ES programas ir europines priemones;

| 2. | plėsti su kalbos politika susijusią veiklą, kurios buvo imtasi pirmojo programos „ET 2020“ darbo ciklo metu ankstyvojo kalbų mokymosi teminėje grupėje, įtraukiant kitus švietimo lygius (pradinį, vidurinį ir kt.), kartu taip pat ypač atsižvelgiant į profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi sritis; |
| --- | --- |

2.

plėsti su kalbos politika susijusią veiklą, kurios buvo imtasi pirmojo programos „ET 2020“ darbo ciklo metu ankstyvojo kalbų mokymosi teminėje grupėje, įtraukiant kitus švietimo lygius (pradinį, vidurinį ir kt.), kartu taip pat ypač atsižvelgiant į profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi sritis;

| 3. | remiantis Europos kalbų mokėjimo tyrimo rezultatais, kuriuos ketinama paskelbti 2012 m., ir atsižvelgiant į turimus išteklius, apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl galimo kalbinės kompetencijos lyginamojo standarto, siekiant skatinti nuolatinį tobulėjimą kalbų mokymo srityje; |
| --- | --- |

3.

remiantis Europos kalbų mokėjimo tyrimo rezultatais, kuriuos ketinama paskelbti 2012 m., ir atsižvelgiant į turimus išteklius, apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl galimo kalbinės kompetencijos lyginamojo standarto, siekiant skatinti nuolatinį tobulėjimą kalbų mokymo srityje;

| 4. | pradėti ir vykdyti Europos masto tyrimus ir apklausas dėl kalbų mokymosi metodikos ir priemonių, atsižvelgiant į kokybinius aspektus ir vengiant papildomos administracinės naštos ir išlaidų, o rezultatus pateikti specialistams ir nacionaliniams sprendimus priimantiems subjektams; |
| --- | --- |

4.

pradėti ir vykdyti Europos masto tyrimus ir apklausas dėl kalbų mokymosi metodikos ir priemonių, atsižvelgiant į kokybinius aspektus ir vengiant papildomos administracinės naštos ir išlaidų, o rezultatus pateikti specialistams ir nacionaliniams sprendimus priimantiems subjektams;

| 5. | remti keitimąsi informacija apie prieinamus kalbų mokymosi išteklius ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, taip pat skatinti valstybes nares praktiškai pasinaudoti gairėmis ir priemonėmis, kurios sukurtos įgyvendinant ES kalbos politiką; |
| --- | --- |

5.

remti keitimąsi informacija apie prieinamus kalbų mokymosi išteklius ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, taip pat skatinti valstybes nares praktiškai pasinaudoti gairėmis ir priemonėmis, kurios sukurtos įgyvendinant ES kalbos politiką;

| 6. | toliau remti Daugiakalbystei skirtą įmonių forumą ir tokio pobūdžio suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas. |
| --- | --- |

6.

toliau remti Daugiakalbystei skirtą įmonių forumą ir tokio pobūdžio suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas.

IR PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ BEI KOMISIJOS

| 1. | remti judumą kalbų mokymosi tikslais siekiant padėti besimokantiesiems įveikti pradines kalbines problemas ir motyvuoti juos išmokti bent dvi užsienio kalbas; |
| --- | --- |

1.

remti judumą kalbų mokymosi tikslais siekiant padėti besimokantiesiems įveikti pradines kalbines problemas ir motyvuoti juos išmokti bent dvi užsienio kalbas;

| 2. | keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant gerinti kalbų mokymo efektyvumą ugdant jaunų žmonių tinkamą kalbinę kompetenciją ir suteikiant galimybę įgyti naujų gebėjimų atsižvelgiant į poreikius ir interesus ateityje, propaguojant užsienio kalbas pasitelkiant mokytojams ir dėstytojams skirtus esamus ir būsimus forumus ir tinklus; |
| --- | --- |

2.

keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant gerinti kalbų mokymo efektyvumą ugdant jaunų žmonių tinkamą kalbinę kompetenciją ir suteikiant galimybę įgyti naujų gebėjimų atsižvelgiant į poreikius ir interesus ateityje, propaguojant užsienio kalbas pasitelkiant mokytojams ir dėstytojams skirtus esamus ir būsimus forumus ir tinklus;

| 3. | akcentuoti profesiniams tikslams skirto specialaus kalbos turinio, visų pirma profesinio mokymo ir aukštojo mokslo srityse, kaip judumo ir įsidarbinimo galimybių gerinimo priemonės, poreikį; |
| --- | --- |

3.

akcentuoti profesiniams tikslams skirto specialaus kalbos turinio, visų pirma profesinio mokymo ir aukštojo mokslo srityse, kaip judumo ir įsidarbinimo galimybių gerinimo priemonės, poreikį;

| 4. | toliau plėtoti priemones, atsižvelgiant į turimus išteklius ir kiek įmanoma sumažinant administracinę naštą, skirtas pažangos kalbų mokymosi srityje stebėsenai, renkant tiek kiekybinius, tiek kokybinius duomenis, kad būtų nustatyta veiksmingiausia praktika ir sritys, kurias reikia tobulinti; |
| --- | --- |

4.

toliau plėtoti priemones, atsižvelgiant į turimus išteklius ir kiek įmanoma sumažinant administracinę naštą, skirtas pažangos kalbų mokymosi srityje stebėsenai, renkant tiek kiekybinius, tiek kokybinius duomenis, kad būtų nustatyta veiksmingiausia praktika ir sritys, kurias reikia tobulinti;

| 5. | atsižvelgiant į turimus gerosios patirties pavyzdžius, ištirti būdus, kuriais būtų galima gerinti kalbinės kompetencijos, įgytos neformaliojo švietimo ir savišvietos proceso metu, pripažinimo ir patvirtinimo tvarką; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgiant į turimus gerosios patirties pavyzdžius, ištirti būdus, kuriais būtų galima gerinti kalbinės kompetencijos, įgytos neformaliojo švietimo ir savišvietos proceso metu, pripažinimo ir patvirtinimo tvarką;

| 6. | apsvarstyti galimybę pasinaudoti Europos Tarybos Bendra Europos kalbų mokėjimo orientacine sistema (CEFR) siekiant:






  — | skatinti glaudesnes CEFR ir nacionalinių bei Europos kvalifikacijų sandarų sąsajas, |
| --- | --- | --- |

6.

apsvarstyti galimybę pasinaudoti Europos Tarybos Bendra Europos kalbų mokėjimo orientacine sistema (CEFR) siekiant:

—

skatinti glaudesnes CEFR ir nacionalinių bei Europos kvalifikacijų sandarų sąsajas,

| — | plėsti kalbinės kompetencijos, kurią mokiniai ir studentai būna įgiję privalomojo švietimo proceso pabaigoje ir įgyja siekdami aukštojo išsilavinimo, patvirtinimo išduodant pažymėjimus galimybes; |
| --- | --- |

—

plėsti kalbinės kompetencijos, kurią mokiniai ir studentai būna įgiję privalomojo švietimo proceso pabaigoje ir įgyja siekdami aukštojo išsilavinimo, patvirtinimo išduodant pažymėjimus galimybes;

| 7. | susieti profesinio mokymo kvalifikacijas, kurios apima kalbų gebėjimus, ir CEFR, tuo pačiu tinkamai pasinaudojant visų atitinkamų Europos institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, visų pirma Europos Tarybos ir jos Dabartinių Europos kalbų centro, ištekliais ir patirtimi; |
| --- | --- |

7.

susieti profesinio mokymo kvalifikacijas, kurios apima kalbų gebėjimus, ir CEFR, tuo pačiu tinkamai pasinaudojant visų atitinkamų Europos institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, visų pirma Europos Tarybos ir jos Dabartinių Europos kalbų centro, ištekliais ir patirtimi;

| 8. | pasitelkiant ES programas švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, toliau teikti paramą švietimo įstaigų bendradarbiavimo srityje, taip pat mokinių ir studentų, įskaitant dalyvaujančius profesiniame švietime ir mokyme, mainų programoms siekiant jiems padėti pagerinti savo kalbinę kompetenciją; |
| --- | --- |

8.

pasitelkiant ES programas švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, toliau teikti paramą švietimo įstaigų bendradarbiavimo srityje, taip pat mokinių ir studentų, įskaitant dalyvaujančius profesiniame švietime ir mokyme, mainų programoms siekiant jiems padėti pagerinti savo kalbinę kompetenciją;

| 9. | kai tinkama, tiek nacionaliniu lygiu, tiek pasitelkiant Europos bendradarbiavimą, remti rečiau mokomų kalbų mokymo ir mokymosi priemonių rengimą; |
| --- | --- |

9.

kai tinkama, tiek nacionaliniu lygiu, tiek pasitelkiant Europos bendradarbiavimą, remti rečiau mokomų kalbų mokymo ir mokymosi priemonių rengimą;

| 10. | nedarant poveikio būsimoms deryboms, apsvarstyti galimybę nustatyti kalbų mokymąsi būsimų ES programų švietimo ir mokymo srityje prioritetine sritimi. |
| --- | --- |

10.

nedarant poveikio būsimoms deryboms, apsvarstyti galimybę nustatyti kalbų mokymąsi būsimų ES programų švietimo ir mokymo srityje prioritetine sritimi.

---

(1)  Dok. SN 100/02, 44 punktas, 2 įtrauka, p. 19.

(2)  OL C 172, 2006 7 25, p. 1–3.

(3)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10–18.

(4)  OL C 311, 2007 12 21, p. 13–15.

(5)  OL C 319, 2008 12 13, p. 8–10.

(6)  OL C 320, 2008 12 16, p. 1–3.

(7)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2–10.

(8)  OL C 117, 2010 5 6, p. 1–7.

(9)  Dok. EUCO 13/10.

(10)  Dok. 17066/1/10 REV 1.

(11)  Dok. 13729/1/10 REV 1.

(12)  OL C 199, 2011 7 7, p. 1–5.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/31

---

Tarybos išvados dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto

2011/C 372/08

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| — | 2000 m. gruodžio 14 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl veiksmų plano judumo srityje (1), |
| --- | --- |

—

2000 m. gruodžio 14 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl veiksmų plano judumo srityje (1),

| — | 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, mokytojų ir dėstytojų judumo Bendrijoje (2), |
| --- | --- |

—

2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, mokytojų ir dėstytojų judumo Bendrijoje (2),

| — | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (3), |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (3),

| — | 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (4), |
| --- | --- |

—

2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (4),

| — | 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (5),

| — | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl jaunimo judumo (6), |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl jaunimo judumo (6),

| — | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (7), |
| --- | --- |

—

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (7),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (8), |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (8),

| — | 2010 m. kovo 16 d. Tarybos išvadas dėl 2020 m. Europos strategijos (9), |
| --- | --- |

—

2010 m. kovo 16 d. Tarybos išvadas dėl 2020 m. Europos strategijos (9),

| — | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu (10), |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu (10),

| — | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas (11), |
| --- | --- |

—

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas (11),

| — | 2011 m. vasario 14 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo vaidmens įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (12), |
| --- | --- |

—

2011 m. vasario 14 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo vaidmens įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (12),

| — | 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (13), |
| --- | --- |

—

2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (13),

| — | 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos, |
| --- | --- |

—

2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos,

| — | Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Mokymosi visą gyvenimą programos laikotarpio vidurio peržiūra (14) |
| --- | --- |

—

Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Mokymosi visą gyvenimą programos laikotarpio vidurio peržiūra (14)

IR ATSIŽVELGDAMA Į

2011 m. spalio 17–19 d. Sopote įvykusios pirmininkaujančios valstybės narės surengtos konferencijos „Besimokančiųjų judumas“ rezultatus;

PRIMINDAMA, KAD:

Daugiausia laikomasi nuomonės, kad besimokančiųjų judumas prisideda prie jaunimo galimybių įsidarbinti didinimo, kadangi jaunuoliai įgyja ne tik pagrindinių gebėjimų ir kompetencijų, visų pirma įskaitant kalbų kompetenciją ir tarpkultūrinį supratimą, bet ir socialinių bei pilietinių gebėjimų, verslumo, gebėjimų spręsti problemas ir kūrybiškumo apskritai. Dalyvaudami besimokančiųjų judumo programose, atitinkami asmenys įgyja vertingos patirties, be to, besimokančiųjų judumas gali padėti pagerinti bendrą švietimo kokybę, visų pirma glaudžiau bendradarbiaujant švietimo įstaigoms. Jis taip pat gali padėti stiprinti europinės tapatybės ir pilietiškumo jausmą.

Dėl šių priežasčių vienas iš pagrindinių strateginių ES švietimo ir mokymo srities politikos tikslų yra suteikti kuo platesnes galimybes visiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes, dalyvauti judumo programose ir sumažinti likusias kliūtis judumui.

ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| — | tai, kad 2006 m. Rekomendacijoje dėl Europos mobilumo kokybės chartijos Taryba paragino Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valdžios institucijomis, gerinti ir plėtoti pagal lytis renkamų statistikos duomenų, susijusių su mobilumu švietimo ir mokymo tikslais, rinkimą (15), |
| --- | --- |

—

tai, kad 2006 m. Rekomendacijoje dėl Europos mobilumo kokybės chartijos Taryba paragino Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valdžios institucijomis, gerinti ir plėtoti pagal lytis renkamų statistikos duomenų, susijusių su mobilumu švietimo ir mokymo tikslais, rinkimą (15),

| — | 2008 m. birželio mėn. įvykusio aukšto lygio ekspertų forumo judumo klausimais ataskaitą ir pateiktą pasiūlymą siekti, kad galimybė dalyvauti besimokančiųjų judumo programose būtų suteikta visiems Europos jaunuoliams, |
| --- | --- |

—

2008 m. birželio mėn. įvykusio aukšto lygio ekspertų forumo judumo klausimais ataskaitą ir pateiktą pasiūlymą siekti, kad galimybė dalyvauti besimokančiųjų judumo programose būtų suteikta visiems Europos jaunuoliams,

| — | pagal Bolonijos procesą nustatytą aukštojo mokslo įstaigose besimokančiųjų judumo tikslą, nurodytą 2009 m. balandžio mėn. Leveno ir Naujojo Leveno komunikate, |
| --- | --- |

—

pagal Bolonijos procesą nustatytą aukštojo mokslo įstaigose besimokančiųjų judumo tikslą, nurodytą 2009 m. balandžio mėn. Leveno ir Naujojo Leveno komunikate,

| — | 2009 m. liepos mėn. Komisijos žaliąją knygą dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo (16), |
| --- | --- |

—

2009 m. liepos mėn. Komisijos žaliąją knygą dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo (16),

| — | 2010 m. gruodžio mėn. Briugės komunikatą ir Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu (17), kuriuose nurodyta, kad Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemose iki 2020 m. turėtų būti numatyta gerokai daugiau tarpvalstybinio judumo galimybių, |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio mėn. Briugės komunikatą ir Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu (17), kuriuose nurodyta, kad Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemose iki 2020 m. turėtų būti numatyta gerokai daugiau tarpvalstybinio judumo galimybių,

| — | 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl galimybes įsidarbinti didinančio švietimo ir besimokančiųjų judumo lyginamųjų standartų rengimo (18), |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl galimybes įsidarbinti didinančio švietimo ir besimokančiųjų judumo lyginamųjų standartų rengimo (18),

| — | 2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvadas dėl judumą didinančios kalbinės kompetencijos. |
| --- | --- |

—

2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvadas dėl judumą didinančios kalbinės kompetencijos.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| — | Besimokančiųjų judumas prisideda tiek prie jaunimo asmeninės ir profesinės raidos, tiek prie jų galimybių įsidarbinti ir konkurencingumo didinimo, kaip liudija ne tik ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, bet ir daugelio kokybinių tarptautinių tyrimų besimokančiųjų judumo srityje rezultatai. |
| --- | --- |

—

Besimokančiųjų judumas prisideda tiek prie jaunimo asmeninės ir profesinės raidos, tiek prie jų galimybių įsidarbinti ir konkurencingumo didinimo, kaip liudija ne tik ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, bet ir daugelio kokybinių tarptautinių tyrimų besimokančiųjų judumo srityje rezultatai.

| — | Taikant Europos besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą (19) ir atitinkamus rodiklius (20) būtų galima prisidėti skatinant ir stebint valstybių narių pažangą siekiant jau sutarto (21) tikslo didinti judumą, taip pat nustatant geros praktikos pavyzdžius ir remiant tarpusavio mokymosi iniciatyvų plėtojimą. |
| --- | --- |

—

Taikant Europos besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą (19) ir atitinkamus rodiklius (20) būtų galima prisidėti skatinant ir stebint valstybių narių pažangą siekiant jau sutarto (21) tikslo didinti judumą, taip pat nustatant geros praktikos pavyzdžius ir remiant tarpusavio mokymosi iniciatyvų plėtojimą.

| — | Duomenų rinkimas siekiant įvertinti pažangą taikant Europos besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą turėtų būti atliekamas neviršijant turimų išteklių. |
| --- | --- |

—

Duomenų rinkimas siekiant įvertinti pažangą taikant Europos besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą turėtų būti atliekamas neviršijant turimų išteklių.

| — | Siekiant atsižvelgti į skirtingą švietimo aplinką, taikant tokį lyginamąjį standartą turėtų būti diferencijuojamos dvi pagrindinės sritys: aukštasis mokslas ir pirminis profesinis rengimas ir mokymas. |
| --- | --- |

—

Siekiant atsižvelgti į skirtingą švietimo aplinką, taikant tokį lyginamąjį standartą turėtų būti diferencijuojamos dvi pagrindinės sritys: aukštasis mokslas ir pirminis profesinis rengimas ir mokymas.

| — | Taip pat svarbu šį lyginamąjį standartą papildyti rodikliu, kuris apimtų bet kurios rūšies besimokančio jaunimo judumą, įskaitant judumą formaliojo ir neformaliojo švietimo sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Taip pat svarbu šį lyginamąjį standartą papildyti rodikliu, kuris apimtų bet kurios rūšies besimokančio jaunimo judumą, įskaitant judumą formaliojo ir neformaliojo švietimo sąlygomis.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ,

atsižvelgiant į skirtingą atskirų valstybių narių padėtį:

| 1) | Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacijos dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo nuostatas, patvirtinti nacionalinio ir Europos lygio priemones, kuriomis būtų siekiama didinti besimokančiųjų judumą ir įgyvendinti šių išvadų priede apibrėžtą Europos lyginamąjį standartą. |
| --- | --- |

1)

Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacijos dėl besimokančio jaunimo judumo skatinimo nuostatas, patvirtinti nacionalinio ir Europos lygio priemones, kuriomis būtų siekiama didinti besimokančiųjų judumą ir įgyvendinti šių išvadų priede apibrėžtą Europos lyginamąjį standartą.

| 2) | Remiantis turimais ištekliais bei priemonėmis ir kartu kuo labiau sumažinant administracinę naštą ir sąnaudas, gerinti duomenų apie visų ciklų aukštojo mokslo, pirminio profesinio rengimo bei mokymo įstaigose besimokančiųjų judumą ir besimokančio jaunimo judumą apskritai rinkimą, kad būtų galima įvertinti pažangą taikant priede apibrėžtus Europos lyginamąjį standartą ir rodiklį. |
| --- | --- |

2)

Remiantis turimais ištekliais bei priemonėmis ir kartu kuo labiau sumažinant administracinę naštą ir sąnaudas, gerinti duomenų apie visų ciklų aukštojo mokslo, pirminio profesinio rengimo bei mokymo įstaigose besimokančiųjų judumą ir besimokančio jaunimo judumą apskritai rinkimą, kad būtų galima įvertinti pažangą taikant priede apibrėžtus Europos lyginamąjį standartą ir rodiklį.

| 3) | Skatinti įgyvendinti ir taikyti ES programas ir priemones, skirtas besimokančiųjų judumui ir mokymuisi visą gyvenimą remti, įskaitant Europasą, Jaunimo pasą, Europos kvalifikacijų sandarą (EKS), Europos kreditų perkėlimo sistemą (ECTS) ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (ECVET). |
| --- | --- |

3)

Skatinti įgyvendinti ir taikyti ES programas ir priemones, skirtas besimokančiųjų judumui ir mokymuisi visą gyvenimą remti, įskaitant Europasą, Jaunimo pasą, Europos kvalifikacijų sandarą (EKS), Europos kreditų perkėlimo sistemą (ECTS) ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (ECVET).

PRAŠO KOMISIJOS:

| 1) | Laikotarpiu iki 2020 m. bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir jas remti, visų pirma pasitelkiant Eurostatą, kad būtų pagerintas atitinkamų rodiklių bei statistinių duomenų pateikimas. Vykdant šią veiklą turėtų būti kuo geriau pasinaudota turimais statistiniais duomenimis ir namų ūkių tyrimais, kad būtų kuo labiau sumažinta administracinė našta ir sąnaudos. |
| --- | --- |

1)

Laikotarpiu iki 2020 m. bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir jas remti, visų pirma pasitelkiant Eurostatą, kad būtų pagerintas atitinkamų rodiklių bei statistinių duomenų pateikimas. Vykdant šią veiklą turėtų būti kuo geriau pasinaudota turimais statistiniais duomenimis ir namų ūkių tyrimais, kad būtų kuo labiau sumažinta administracinė našta ir sąnaudos.

| 2) | Išnagrinėti, visų pirma reguliariose pažangos ataskaitose, kaip įgyvendinami programoje „ET 2020“ nustatyti tikslai judumo srityje. |
| --- | --- |

2)

Išnagrinėti, visų pirma reguliariose pažangos ataskaitose, kaip įgyvendinami programoje „ET 2020“ nustatyti tikslai judumo srityje.

| 3) | Iki 2015 m. pabaigos pateikti Tarybai ataskaitą, kad būtų peržiūrėtas ir prireikus patikslintas priede apibrėžtas Europos besimokančiųjų judumo lyginamasis standartas. |
| --- | --- |

3)

Iki 2015 m. pabaigos pateikti Tarybai ataskaitą, kad būtų peržiūrėtas ir prireikus patikslintas priede apibrėžtas Europos besimokančiųjų judumo lyginamasis standartas.

IR PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ PADEDANT KOMISIJAI:

| 1) | Stebėti pažangą ir veiklos rezultatus tarpvalstybinio besimokančiųjų judumo srityje tiek nacionaliniu, tiek Europos lygiais, be kita ko, renkant kokybinę informaciją apie geros praktikos pavyzdžius, kurie taptų įrodymais grindžiamo politikos formavimo pagrindu. |
| --- | --- |

1)

Stebėti pažangą ir veiklos rezultatus tarpvalstybinio besimokančiųjų judumo srityje tiek nacionaliniu, tiek Europos lygiais, be kita ko, renkant kokybinę informaciją apie geros praktikos pavyzdžius, kurie taptų įrodymais grindžiamo politikos formavimo pagrindu.

| 2) | Aukštojo mokslo įstaigose besimokančiųjų judumo srityje, neviršijant turimų išteklių ir užtikrinant glaudžią sinergiją su Bolonijos procesu, gerinti duomenų apie studentų judumą (įskaitant kreditų ir laipsnių judumą) visuose cikluose rinkimą iš administracinių ir kitų šaltinių, visų pirma diplomų gavimo metu, siekiant įvertinti pažangą taikant priede apibrėžtą judumo lyginamąjį standartą (I skirsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

2)

Aukštojo mokslo įstaigose besimokančiųjų judumo srityje, neviršijant turimų išteklių ir užtikrinant glaudžią sinergiją su Bolonijos procesu, gerinti duomenų apie studentų judumą (įskaitant kreditų ir laipsnių judumą) visuose cikluose rinkimą iš administracinių ir kitų šaltinių, visų pirma diplomų gavimo metu, siekiant įvertinti pažangą taikant priede apibrėžtą judumo lyginamąjį standartą (I skirsnio 1 dalis).

| 3) | Pirminio profesinio rengimo ir mokymo įstaigose besimokančiųjų judumo srityje kuo geriau pasinaudoti turimais namų ūkių tyrimais, kad būtų renkami tokie duomenys apie besimokančiųjų judumą, kurie reikalingi norint paremti priede apibrėžto lyginamojo standarto įgyvendinimą (I skirsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

3)

Pirminio profesinio rengimo ir mokymo įstaigose besimokančiųjų judumo srityje kuo geriau pasinaudoti turimais namų ūkių tyrimais, kad būtų renkami tokie duomenys apie besimokančiųjų judumą, kurie reikalingi norint paremti priede apibrėžto lyginamojo standarto įgyvendinimą (I skirsnio 2 dalis).

| 4) | Besimokančio jaunimo judumo apskritai srityje kuo geriau pasinaudoti turimais namų ūkių tyrimais, kad būtų renkami duomenys, kurie reikalingi norint parengti bendro besimokančiųjų judumo formaliojo ir neformaliojo švietimo sąlygomis rodiklį, įskaitant judumo neformaliojo švietimo sąlygomis analizę, siekiant papildyti ES rodiklių jaunimo srityje suvestinę (22) ir galbūt išplėsti besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą, kad jis ateityje apimtų ir jaunimo judumą apskritai (priedo II skirsnis). |
| --- | --- |

4)

Besimokančio jaunimo judumo apskritai srityje kuo geriau pasinaudoti turimais namų ūkių tyrimais, kad būtų renkami duomenys, kurie reikalingi norint parengti bendro besimokančiųjų judumo formaliojo ir neformaliojo švietimo sąlygomis rodiklį, įskaitant judumo neformaliojo švietimo sąlygomis analizę, siekiant papildyti ES rodiklių jaunimo srityje suvestinę (22) ir galbūt išplėsti besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą, kad jis ateityje apimtų ir jaunimo judumą apskritai (priedo II skirsnis).

| 5) | Išnagrinėti galimybę pasinaudoti turimais tyrimais apie mokytojus ir dėstytojus visuose švietimo lygiuose, siekiant parengti rodiklius, susijusius su mokytojų ir dėstytojų judumu, ir galbūt išplėsti besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą, kad jis ateityje apimtų ir mokytojų bei dėstytojų judumą (23). |
| --- | --- |

5)

Išnagrinėti galimybę pasinaudoti turimais tyrimais apie mokytojus ir dėstytojus visuose švietimo lygiuose, siekiant parengti rodiklius, susijusius su mokytojų ir dėstytojų judumu, ir galbūt išplėsti besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą, kad jis ateityje apimtų ir mokytojų bei dėstytojų judumą (23).

---

(1)  OL C 371, 2000 12 23, p. 4–10.

(2)  OL L 215, 2001 8 9, p. 30–37.

(3)  OL L 394, 2006 12 30, p. 5–9.

(4)  OL C 311, 2007 12 21, p. 13–15.

(5)  OL C 319, 2008 12 13, p. 8–10.

(6)  OL C 320, 2008 12 16, p. 6–9.

(7)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2–10.

(8)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1–4.

(9)  Dok. 7586/10.

(10)  OL C 324, 2010 12 1, p. 5–15.

(11)  OL C 326, 2010 12 3, p. 9–11.

(12)  OL C 70, 2011 3 4, p. 1–3.

(13)  OL C 199, 2011 7 7, p. 1–5.

(14)  Dok. 12668/11.

(15)  Žr. 3 išnašą.

(16)  COM(2009) 329 galutinis.

(17)  Žr. 10 išnašą.

(18)  Dok. 10697/11 – SEC(2011) 670 galutinis.

(19)  Kaip apibrėžta 2009 m. Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginėje programoje, tai yra vidutinių Europos rezultatų orientacinis lygis, kurio nereikėtų laikyti konkrečiu tikslu, kurį turėtų pasiekti kiekviena šalis, o bendru siekiu, prie kurio įgyvendinimo valstybių narių prašoma prisidėti (OL C 119, 2009 5 28, p. 7).

(20)  Bus nustatyti pagal Europos statistikos sistemą.

(21)  Žr. 6 išnašą.

(22)  Dok. 8320/11 – SEC(2011) 401 galutinis.

(23)  Žr. 7 išnašą.

---

PRIEDAS

EUROPOS VIDUTINIŲ VEIKLOS REZULTATŲ ORIENTACINIS LYGIS

(„Europos lyginamasis standartas“)

BESIMOKANČIŲJŲ JUDUMO SRITYJE

Siekdamos stebėti pažangą, nustatyti problemas ir prisidėti prie įrodymais grindžiamo politikos formavimo, 2009 m. valstybės narės susitarė, kad įgyvendinant Europos vidutinių veiklos rezultatų orientacinius lygius (europinius lyginamuosius standartus) turėtų būti prisidedama prie 2009 m. gegužės 12 d. jų priimtose Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos (1) išdėstytų tikslų įgyvendinimo. Tuo metu buvo susitarta dėl penkių europinių lyginamųjų standartų, o Komisijai buvo pateiktas prašymas pateikti pasiūlymų dėl kitų lyginamųjų standartų, įskaitant besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą.

Išnagrinėjusios 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2) pateiktus pasiūlymus, valstybės narės šiuo metu taip pat pritaria toliau apibrėžtam besimokančiųjų judumo lyginamajam standartui, pagal kurį diferencijuojamos dvi pagrindinės sritys: aukštasis mokslas ir pirminis profesinis rengimas ir mokymas.

Europos besimokančiųjų judumo lyginamuoju standartu, taikomu toliau apibrėžtose dviejose srityse, papildomi 2009 m. gegužės mėn. jau patvirtinti standartai. Patys standartai turėtų būti grindžiami tik palyginamais duomenimis ir juose turėtų būti atsižvelgiama į skirtingą atskirų valstybių narių padėtį. Šie standartai neturėtų būti laikomi konkrečiais tikslais, kuriuos iki 2020 m. turi pasiekti atskiros šalys. Vietoj to, valstybių narių prašoma, remiantis nacionaliniais prioritetais ir atsižvelgiant į kintančias ekonomines aplinkybes, apsvarstyti, kaip ir kokiu mastu, imdamosi nacionalinių veiksmų, jos gali prisidėti prie bendro siekio įgyvendinti Europos lyginamąjį standartą toliau apibrėžtose srityse.

Be to, turėtų būti parengtas besimokančio jaunimo judumo apskritai rodiklis, susijęs tiek su formaliuoju, tiek su neformaliuoju švietimu, siekiant galbūt išplėsti besimokančiųjų judumo lyginamąjį standartą, kad jis ateityje apimtų ir besimokančio jaunimo judumą bet kuriomis sąlygomis.

Besimokančiųjų judumas apibrėžiamas kaip fizinis judumas; juo atsižvelgiama į judumą visame pasaulyje.

I.   BESIMOKANČIŲJŲ JUDUMO LYGINAMASIS STANDARTAS

1.   
  Besimokančiųjų judumas aukštojo mokslo srityje

Siekiant didinti aukštojo mokslo įstaigose besimokančių studentų dalyvavimą judumo programose:

Iki 2020 m. ES vidutiniškai ne mažiau kaip 20 % aukštojo mokslo įstaigų absolventų turėtų būti užsienyje praleidę su aukštuoju mokslu susijusių studijų ar mokymosi laikotarpį (įskaitant stažuotes), kuris atitiktų ne mažiau kaip 15 ECTS kreditų arba kurio trukmė būtų ne trumpesnė kaip trys mėnesiai.

Vertinant nacionalinius judumo lygius galima atsižvelgti į trumpesnius laikotarpius, jeigu atskiros valstybės narės juos pripažįsta pagal kokybiško judumo programą ir jeigu jie registruojami atskirai.

Siekiant užtikrinti kokybę ir konvergenciją su Bolonijos procesu, valstybių narių ir Komisijos prašoma bendradarbiauti su atitinkamais Bolonijos proceso forumais, kad būtų nustatytos suderintos ribos, taikomos ECTS kreditų skaičiui ir minimaliai studijų laikotarpio trukmei.

Valstybės narės raginamos užtikrinti, kad užsienyje praleisti studijų laikotarpiai būtų visiškai pripažįstami.

2.   
  Besimokančiųjų judumas pirminio profesinio rengimo ir mokymo (I-VET ) srityje

Siekiant didinti pirminio profesinio rengimo ir mokymo įstaigose besimokančių studentų dalyvavimą judumo programose:

Iki 2020 m. ES vidutiniškai ne mažiau kaip 6 % 18–34 metų amžiaus pirminio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų turėtų būti užsienyje praleidę su pirminiu profesiniu rengimu ir mokymu susijusių studijų ar mokymosi laikotarpį (įskaitant stažuotes), kurio trukmė būtų ne trumpesnė kaip dvi savaitės
   (3)
  arba trumpesnė, jeigu tai patvirtinta Europasu.

Siekiant užtikrinti kokybę, valstybės narės raginamos naudotis atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europasu, Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET) ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema (EQAVET).

Šis lyginamasis standartas, įskaitant jo apibrėžtį ir tikslinį lygį, iki 2015 m. pabaigos prireikus turėtų būti peržiūrėtas / patikslintas.

II.   BESIMOKANČIO JAUNIMO JUDUMO APSKRITAI RODIKLIS

Tai yra bendras besimokančiųjų judumo rodiklis, kuris suteikia galimybę užregistruoti bet kurios rūšies mokymosi patirtį užsienyje, kurią įgyja jaunimas. Jis apima bet kurios trukmės ir bet kurio lygio besimokančiųjų judumą formaliojo švietimo ir mokymo sistemose, taip pat besimokančiųjų judumą neformaliojo švietimo sąlygomis, įskaitant jaunimo mainus ar savanorišką veiklą.

---

(1)  Žr. 7 išnašą.

(2)  Dok. 10697/11.

(3)  = 10 darbo dienų.

---

| 20.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 372/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 372/36

---

Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo modernizavimo

2011/C 372/09

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

KADANGI:

| 1) | aukštojo mokslo sistemoms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant žinias, kuriomis grindžiamas žmogiškasis ir visuomenės vystymasis, ir skatinant aktyvų pilietiškumą; |
| --- | --- |

1)

aukštojo mokslo sistemoms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant žinias, kuriomis grindžiamas žmogiškasis ir visuomenės vystymasis, ir skatinant aktyvų pilietiškumą;

| 2) | 2010 m. birželio mėn. priimtoje pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ (1) nustatytas konkretus tikslas pagerinti švietimo lygius, visų pirma iki 2020 m. padidinant tretinį ar lygiavertį išsilavinimą įgijusių jaunuolių dalį bent iki 40 %; |
| --- | --- |

2)

2010 m. birželio mėn. priimtoje pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ (1) nustatytas konkretus tikslas pagerinti švietimo lygius, visų pirma iki 2020 m. padidinant tretinį ar lygiavertį išsilavinimą įgijusių jaunuolių dalį bent iki 40 %;

| 3) | 1999 m. birželio 19 d. Bolonijos deklaracija buvo nustatytas tarpvyriausybinis procesas, skirtas Europos aukštojo mokslo erdvei sukurti, kurį aktyviai remia Europos Sąjunga, o 2009 m. balandžio 28–29 d. Levene ir Naujajame Levene susitikę už aukštąjį mokslą dalyvaujančioje šalyje atsakingi ministrai iš dalyvaujančiųjų šalių paragino aukštojo mokslo įstaigas (2) laikotarpiu iki 2020 m. toliau modernizuoti jų vykdomą veiklą; |
| --- | --- |

3)

1999 m. birželio 19 d. Bolonijos deklaracija buvo nustatytas tarpvyriausybinis procesas, skirtas Europos aukštojo mokslo erdvei sukurti, kurį aktyviai remia Europos Sąjunga, o 2009 m. balandžio 28–29 d. Levene ir Naujajame Levene susitikę už aukštąjį mokslą dalyvaujančioje šalyje atsakingi ministrai iš dalyvaujančiųjų šalių paragino aukštojo mokslo įstaigas (2) laikotarpiu iki 2020 m. toliau modernizuoti jų vykdomą veiklą;

| 4) | 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvoje 2004/114/EB nustatytos trečiosios šalies piliečių įleidimo į valstybių narių teritoriją ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygos ir taisyklės (3); |
| --- | --- |

4)

2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvoje 2004/114/EB nustatytos trečiosios šalies piliečių įleidimo į valstybių narių teritoriją ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygos ir taisyklės (3);

| 5) | 2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyvoje 2005/71/EB nustatytos trečiųjų šalių tyrėjų įleidimo į valstybių narių teritoriją ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui, kad jie galėtų vykdyti mokslinių tyrimų projektus pagal susitarimus dėl priėmimo, sudarytus su mokslinių tyrimų organizacijomis, sąlygos (4); |
| --- | --- |

5)

2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyvoje 2005/71/EB nustatytos trečiųjų šalių tyrėjų įleidimo į valstybių narių teritoriją ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui, kad jie galėtų vykdyti mokslinių tyrimų projektus pagal susitarimus dėl priėmimo, sudarytus su mokslinių tyrimų organizacijomis, sąlygos (4);

| 6) | 2007 m. lapkričio 23 d. Tarybos rezoliucija dėl universitetų modernizavimo siekiant stiprinti Europos konkurencingumą pasaulio žinių ekonomikoje (5) valstybių narių buvo paprašyta propaguoti aukštojo mokslo įstaigų internacionalizavimą skatinant kokybės užtikrinimą (atliekant nepriklausomą universitetų įvertinimą ir universitetų tarpusavio peržiūrą), didinant judumą, skatinant teikti jungtinius bei dvigubus mokslo laipsnius ir sudarant palankesnes sąlygas pripažinti kvalifikacijas bei studijų laikotarpius; |
| --- | --- |

6)

2007 m. lapkričio 23 d. Tarybos rezoliucija dėl universitetų modernizavimo siekiant stiprinti Europos konkurencingumą pasaulio žinių ekonomikoje (5) valstybių narių buvo paprašyta propaguoti aukštojo mokslo įstaigų internacionalizavimą skatinant kokybės užtikrinimą (atliekant nepriklausomą universitetų įvertinimą ir universitetų tarpusavio peržiūrą), didinant judumą, skatinant teikti jungtinius bei dvigubus mokslo laipsnius ir sudarant palankesnes sąlygas pripažinti kvalifikacijas bei studijų laikotarpius;

| 7) | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (6) nurodyta, kad siekiant remti valstybių narių pastangas modernizuoti aukštąjį mokslą ir sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę, reikėtų siekti glaudžios sinergijos su Bolonijos procesu, visų pirma įgyvendinant kokybės užtikrinimo, pripažinimo, judumo ir skaidrumo priemones; |
| --- | --- |

7)

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (6) nurodyta, kad siekiant remti valstybių narių pastangas modernizuoti aukštąjį mokslą ir sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę, reikėtų siekti glaudžios sinergijos su Bolonijos procesu, visų pirma įgyvendinant kokybės užtikrinimo, pripažinimo, judumo ir skaidrumo priemones;

| 8) | 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl švietimo vaidmens plėtojimo visapusiškai veikiančiame žinių trikampyje (7) nurodyta, jog reikia tęsti universitetų valdymo ir finansavimo struktūrų reformą, taip užtikrinant didesnį autonomiškumą ir atskaitingumą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairesniems pajamų srautams ir veiksmingesniam bendradarbiavimui su verslo atstovais bei sudarytos sąlygos universitetams dalyvauti žinių trikampyje visuotiniu mastu; |
| --- | --- |

8)

2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl švietimo vaidmens plėtojimo visapusiškai veikiančiame žinių trikampyje (7) nurodyta, jog reikia tęsti universitetų valdymo ir finansavimo struktūrų reformą, taip užtikrinant didesnį autonomiškumą ir atskaitingumą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairesniems pajamų srautams ir veiksmingesniam bendradarbiavimui su verslo atstovais bei sudarytos sąlygos universitetams dalyvauti žinių trikampyje visuotiniu mastu;

| 9) | 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl aukštojo mokslo internacionalizavimo (8) Komisijos paprašyta parengti ES tarptautinio aukštojo mokslo strategiją, kuria būtų siekiama ES ir nacionaliniu lygiu pagerinti esamų tarptautinių bendradarbiavimo iniciatyvų suderinamumą bei papildomumą ir pagal kurią būtų toliau propaguojamas Europos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų patrauklumas per ES išorės veiklą; |
| --- | --- |

9)

2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl aukštojo mokslo internacionalizavimo (8) Komisijos paprašyta parengti ES tarptautinio aukštojo mokslo strategiją, kuria būtų siekiama ES ir nacionaliniu lygiu pagerinti esamų tarptautinių bendradarbiavimo iniciatyvų suderinamumą bei papildomumą ir pagal kurią būtų toliau propaguojamas Europos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų patrauklumas per ES išorės veiklą;

| 10) | 2010 m. birželio 7 d. Tarybos išvadose „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Tolesni veiksmai“ (9) pabrėžta, kad reikia skatinti integracinį augimą ir padėti bet kokio amžiaus žmonėms iš anksto pasirengti pokyčiams ir juos valdyti, suteikiant jiems tinkamų gebėjimų ir kompetencijų; |
| --- | --- |

10)

2010 m. birželio 7 d. Tarybos išvadose „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Tolesni veiksmai“ (9) pabrėžta, kad reikia skatinti integracinį augimą ir padėti bet kokio amžiaus žmonėms iš anksto pasirengti pokyčiams ir juos valdyti, suteikiant jiems tinkamų gebėjimų ir kompetencijų;

| 11) | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ (10) raginama dėti pastangas didinti visų lygių švietimo, ypač aukštojo mokslo, kokybę bei didinti jo patrauklumą; |
| --- | --- |

11)

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ (10) raginama dėti pastangas didinti visų lygių švietimo, ypač aukštojo mokslo, kokybę bei didinti jo patrauklumą;

| 12) | 2010 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose dėl inovacijų sąjungos Europai (11) pabrėžiama, kad svarbu teikti pirmenybę investicijoms į švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų sritis, taip pat visapusiškai panaudoti Europos intelektinį kapitalą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis konkurencingumas ir ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

12)

2010 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose dėl inovacijų sąjungos Europai (11) pabrėžiama, kad svarbu teikti pirmenybę investicijoms į švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų sritis, taip pat visapusiškai panaudoti Europos intelektinį kapitalą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis konkurencingumas ir ekonomikos augimas;

| 13) | 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama įgyvendinti strateginį ir integracinį požiūrį skatinant inovacijas ir visapusiškai panaudojant Europos intelektinį kapitalą, siekiant naudos piliečiams, bendrovėms, ypač MVĮ, ir mokslinių tyrimų darbuotojams (12); |
| --- | --- |

13)

2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama įgyvendinti strateginį ir integracinį požiūrį skatinant inovacijas ir visapusiškai panaudojant Europos intelektinį kapitalą, siekiant naudos piliečiams, bendrovėms, ypač MVĮ, ir mokslinių tyrimų darbuotojams (12);

| 14) | 2011 m. vasario 14 d. Tarybos išvadose dėl švietimo ir mokymo vaidmens įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (13) pabrėžiama, kad aukštojo mokslo įstaigos turėtų siekti gerinti siūlomų mokymo kursų kokybę ir aktualumą, kad daugiau įvairių asmenų norėtų stoti į aukštąsias mokyklas, ir kad reikėtų skatinti aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant stiprinti žinių trikampį, kaip novatoriškesnės ir kūrybingesnės ekonomikos pagrindą; |
| --- | --- |

14)

2011 m. vasario 14 d. Tarybos išvadose dėl švietimo ir mokymo vaidmens įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (13) pabrėžiama, kad aukštojo mokslo įstaigos turėtų siekti gerinti siūlomų mokymo kursų kokybę ir aktualumą, kad daugiau įvairių asmenų norėtų stoti į aukštąsias mokyklas, ir kad reikėtų skatinti aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant stiprinti žinių trikampį, kaip novatoriškesnės ir kūrybingesnės ekonomikos pagrindą;

| 15) | 2011 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadose dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų iki 2020 m. (14) valstybių narių paprašyta nustatyti tikslus arba toliau siekti nustatytų tikslų, kuriais būtų siekiama praktiškai užtikrinti lygias galimybes gauti kokybišką išsilavinimą, įskaitant aukštąjį išsilavinimą; |
| --- | --- |

15)

2011 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadose dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų iki 2020 m. (14) valstybių narių paprašyta nustatyti tikslus arba toliau siekti nustatytų tikslų, kuriais būtų siekiama praktiškai užtikrinti lygias galimybes gauti kokybišką išsilavinimą, įskaitant aukštąjį išsilavinimą;

| 16) | 2011 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadose dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plėtojimo, pasitelkiant su EMTE susijusias grupes (15), atkreipiamas dėmesys į tai, kad didele pažanga, kuri buvo padaryta įgyvendinant EMTE, turėtų būti pasinaudota toliau laikantis išsamaus ir strateginio požiūrio siekiant visapusiškai panaudoti Europos intelektinio kapitalo pranašumus; |
| --- | --- |

16)

2011 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadose dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plėtojimo, pasitelkiant su EMTE susijusias grupes (15), atkreipiamas dėmesys į tai, kad didele pažanga, kuri buvo padaryta įgyvendinant EMTE, turėtų būti pasinaudota toliau laikantis išsamaus ir strateginio požiūrio siekiant visapusiškai panaudoti Europos intelektinio kapitalo pranašumus;

| 17) | 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacijoje „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (16) pažymėta, kad besimokančiųjų judumas gali užtikrinti didesnį švietimo bei mokymo sistemų ir įstaigų atvirumą bei europietiškumą ir labiau tarptautinį pobūdį, padaryti jas prieinamesnes ir veiksmingesnes. Judumas, padedantis kurti žinių visuomenę, taip pat gali sustiprinti Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

17)

2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacijoje „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas“ (16) pažymėta, kad besimokančiųjų judumas gali užtikrinti didesnį švietimo bei mokymo sistemų ir įstaigų atvirumą bei europietiškumą ir labiau tarptautinį pobūdį, padaryti jas prieinamesnes ir veiksmingesnes. Judumas, padedantis kurti žinių visuomenę, taip pat gali sustiprinti Europos konkurencingumą;

| 18) | 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos išvadose dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto siekiama padidinti aukštojo mokslo įstaigose besimokančių studentų dalyvavimą besimokančiųjų judumo programose ir nustatytos su aukštuoju mokslu susijusių studijų ar mokymosi laikotarpio užsienyje kiekybinės ir kokybinės ribos; |
| --- | --- |

18)

2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos išvadose dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto siekiama padidinti aukštojo mokslo įstaigose besimokančių studentų dalyvavimą besimokančiųjų judumo programose ir nustatytos su aukštuoju mokslu susijusių studijų ar mokymosi laikotarpio užsienyje kiekybinės ir kokybinės ribos;

| 19) | Europos Sąjungoje gyvuoja ilgalaikė bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis tradicija, grindžiama politinėmis priemonėmis ir dokumentais; aukštajam mokslui šiame bendradarbiavime tenka vis aktyvesnis vaidmuo. Bendradarbiavimui aukštojo mokslo srityje daug dėmesio skiriama ir vykdant daugiašalę bendradarbiavimo veiklą, pavyzdžiui, pasitelkiant Rytų partnerystę, Viduržemio jūros šalių sąjungoje ar įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką, taip pat bendradarbiaujant su Vakarų Balkanais, |
| --- | --- |

19)

Europos Sąjungoje gyvuoja ilgalaikė bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis tradicija, grindžiama politinėmis priemonėmis ir dokumentais; aukštajam mokslui šiame bendradarbiavime tenka vis aktyvesnis vaidmuo. Bendradarbiavimui aukštojo mokslo srityje daug dėmesio skiriama ir vykdant daugiašalę bendradarbiavimo veiklą, pavyzdžiui, pasitelkiant Rytų partnerystę, Viduržemio jūros šalių sąjungoje ar įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką, taip pat bendradarbiaujant su Vakarų Balkanais,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1) | 2011 m. liepos 20 d. Sopote surengtą pirmąją EMTE ministrų konferenciją tema „Intelektinis kapitalas. Kūrybinis indėlis“, kurioje akcentuotas universitetams globalizuotame pasaulyje tenkantis itin svarbaus žinių ir novatoriško mastymo šaltinio vaidmuo, ypač strateginėse mokslinių tyrimų srityse, kuriose daugiausia dėmesio skiriama šių dienų problemoms; |
| --- | --- |

1)

2011 m. liepos 20 d. Sopote surengtą pirmąją EMTE ministrų konferenciją tema „Intelektinis kapitalas. Kūrybinis indėlis“, kurioje akcentuotas universitetams globalizuotame pasaulyje tenkantis itin svarbaus žinių ir novatoriško mastymo šaltinio vaidmuo, ypač strateginėse mokslinių tyrimų srityse, kuriose daugiausia dėmesio skiriama šių dienų problemoms;

| 2) | 2011 m. spalio 24–25 d. Sopote surengtą pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją tema „Aukštojo mokslo modernizavimas“, kurioje pabrėžtas poreikis modernizuoti aukštojo mokslo sistemas, ypač atsižvelgiant į tokias šių dienų problemas kaip pasaulinė konkurencija ir demografinės tendencijos, |
| --- | --- |

2)

2011 m. spalio 24–25 d. Sopote surengtą pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją tema „Aukštojo mokslo modernizavimas“, kurioje pabrėžtas poreikis modernizuoti aukštojo mokslo sistemas, ypač atsižvelgiant į tokias šių dienų problemas kaip pasaulinė konkurencija ir demografinės tendencijos,

PALANKIAI VERTINA:

2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“ (17),

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1) | dabartinėmis ekonomikos sąlygomis aukštajam mokslui (įskaitant tretinį profesinį rengimą ir mokymą), dėl šios srities sąsajų su mokslinių tyrimų ir inovacijų sritimis, tenka labai svarbus vaidmuo teikiant labai kvalifikuotą žmogiškąjį kapitalą ir skatinant būtinus mokslinius tyrimus, kurių Europai reikia siekiant garantuoti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą bei klestėjimą; |
| --- | --- |

1)

dabartinėmis ekonomikos sąlygomis aukštajam mokslui (įskaitant tretinį profesinį rengimą ir mokymą), dėl šios srities sąsajų su mokslinių tyrimų ir inovacijų sritimis, tenka labai svarbus vaidmuo teikiant labai kvalifikuotą žmogiškąjį kapitalą ir skatinant būtinus mokslinius tyrimus, kurių Europai reikia siekiant garantuoti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą bei klestėjimą;

| 2) | absolventų kvalifikacija ne visada atitinka darbo rinkos ir visuomenės poreikius. Darbdaviai viešajame ir privačiajame sektoriuose vis dažniau prakalba apie gebėjimų ir poreikių neatitiktį bei sunkumus surandant tinkamų žmonių, gebančių reaguoti į kintančius žinių ekonomikos poreikius; |
| --- | --- |

2)

absolventų kvalifikacija ne visada atitinka darbo rinkos ir visuomenės poreikius. Darbdaviai viešajame ir privačiajame sektoriuose vis dažniau prakalba apie gebėjimų ir poreikių neatitiktį bei sunkumus surandant tinkamų žmonių, gebančių reaguoti į kintančius žinių ekonomikos poreikius;

| 3) | Europai reikia daug didesnio profesionalių mokslo darbuotojų ir neakademinės patirties turinčių mokslo darbuotojų skaičiaus, be kita ko, iš privačiojo sektoriaus, kad jos ekonomika taptų imlesnė moksliniams tyrimams ir tokiu būdu būtų paspartintos inovacijos ir padidintas konkurencingumas; |
| --- | --- |

3)

Europai reikia daug didesnio profesionalių mokslo darbuotojų ir neakademinės patirties turinčių mokslo darbuotojų skaičiaus, be kita ko, iš privačiojo sektoriaus, kad jos ekonomika taptų imlesnė moksliniams tyrimams ir tokiu būdu būtų paspartintos inovacijos ir padidintas konkurencingumas;

| 4) | dėl dalyvavimo aukštojo mokslo sistemoje masto didėjimo vis daugiau dėmesio turi būti skiriama su kokybe ir įvairove susijusiems uždaviniams; |
| --- | --- |

4)

dėl dalyvavimo aukštojo mokslo sistemoje masto didėjimo vis daugiau dėmesio turi būti skiriama su kokybe ir įvairove susijusiems uždaviniams;

| 5) | Europos aukštojo mokslo institucijų stiprybė yra jų įvairovė, gebėjimas užtikrinti aukštos kokybės tvarų ir aktualų švietimą bei mokslinius tyrimus ir sąsaja tarp institucinio savarankiškumo, atskaitomybės visiems suinteresuotiesiems subjektams ir gebėjimo prisitaikyti prie kintančių aplinkybių. Kartu su jų dvejopa tradicine misija (mokyti ir užsiimti moksliniais tyrimais) didėja jų trečiosios misijos – susieti šias institucijas ir verslo sektorių, be kita ko, regioniniu lygiu ir apimti socialinę atsakomybę – vaidmuo; |
| --- | --- |

5)

Europos aukštojo mokslo institucijų stiprybė yra jų įvairovė, gebėjimas užtikrinti aukštos kokybės tvarų ir aktualų švietimą bei mokslinius tyrimus ir sąsaja tarp institucinio savarankiškumo, atskaitomybės visiems suinteresuotiesiems subjektams ir gebėjimo prisitaikyti prie kintančių aplinkybių. Kartu su jų dvejopa tradicine misija (mokyti ir užsiimti moksliniais tyrimais) didėja jų trečiosios misijos – susieti šias institucijas ir verslo sektorių, be kita ko, regioniniu lygiu ir apimti socialinę atsakomybę – vaidmuo;

| 6) | tačiau Europos aukštojo mokslo institucijų potencialas atlikti tam tikrą visuomeninį vaidmenį ir prisidėti prie Europos gerovės ir toliau nevisiškai išnaudojamas: Europa atsilieka pasaulinėje konkurencinėje kovoje žinių ir talentų srityje, o kylančios ekonomikos šalys sparčiai ir vis daugiau investuoja į aukštąjį mokslą; |
| --- | --- |

6)

tačiau Europos aukštojo mokslo institucijų potencialas atlikti tam tikrą visuomeninį vaidmenį ir prisidėti prie Europos gerovės ir toliau nevisiškai išnaudojamas: Europa atsilieka pasaulinėje konkurencinėje kovoje žinių ir talentų srityje, o kylančios ekonomikos šalys sparčiai ir vis daugiau investuoja į aukštąjį mokslą;

| 7) | tuo pačiu metu aukštojo mokslo institucijos pernelyg dažnai siekia konkuruoti pernelyg daugelyje sričių, tačiau tik kelios iš jų pasiekia aukštą kompetenciją konkrečiose srityse, kuriose pasaulinė konkurencija yra stipri; |
| --- | --- |

7)

tuo pačiu metu aukštojo mokslo institucijos pernelyg dažnai siekia konkuruoti pernelyg daugelyje sričių, tačiau tik kelios iš jų pasiekia aukštą kompetenciją konkrečiose srityse, kuriose pasaulinė konkurencija yra stipri;

| 8) | todėl aukštojo mokslo institucijoms reikia toliau vykdyti vidaus reformas remiantis tuo, kokią institucinę misiją, susijusią su intelektinio kapitalo, kuriam jos atstovauja, rūšimis, jos pasirinko, ir atsižvelgiant į galimybes rasti savo vietą palyginti su kitomis nacionalinėmis institucijomis; |
| --- | --- |

8)

todėl aukštojo mokslo institucijoms reikia toliau vykdyti vidaus reformas remiantis tuo, kokią institucinę misiją, susijusią su intelektinio kapitalo, kuriam jos atstovauja, rūšimis, jos pasirinko, ir atsižvelgiant į galimybes rasti savo vietą palyginti su kitomis nacionalinėmis institucijomis;

| 9) | institucinis savarankiškumas – būtinas veiksnys siekiant skatinti institucijų įvairovę nacionalinėse aukštojo mokslo sistemose: reikia įvairinti institucijų vaidmenis ir misijas, kad būtų skatinama kompetencija aukštojo mokslo institucijose, |
| --- | --- |

9)

institucinis savarankiškumas – būtinas veiksnys siekiant skatinti institucijų įvairovę nacionalinėse aukštojo mokslo sistemose: reikia įvairinti institucijų vaidmenis ir misijas, kad būtų skatinama kompetencija aukštojo mokslo institucijose,

SUTINKA, KAD:

| 1) | už aukštojo mokslo reformavimą bei reformų rėmimą ir toliau atsako pačios valstybės narės ir pačios švietimo institucijos. Tačiau vykstantis Bolonijos procesas ir tolesnis Europos aukštojo mokslo erdvės plėtojimas, ES aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė ir Europos mokslinių tyrimų erdvės sukūrimas rodo, kad uždaviniai ir būtinos politinės priemonės yra tarpvalstybinio pobūdžio ir kad bendradarbiavimas Europos lygiu būtų vertingas veiksnys finansinės paramos, faktais pagrįstos politikos analizės ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais srityse; |
| --- | --- |

1)

už aukštojo mokslo reformavimą bei reformų rėmimą ir toliau atsako pačios valstybės narės ir pačios švietimo institucijos. Tačiau vykstantis Bolonijos procesas ir tolesnis Europos aukštojo mokslo erdvės plėtojimas, ES aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė ir Europos mokslinių tyrimų erdvės sukūrimas rodo, kad uždaviniai ir būtinos politinės priemonės yra tarpvalstybinio pobūdžio ir kad bendradarbiavimas Europos lygiu būtų vertingas veiksnys finansinės paramos, faktais pagrįstos politikos analizės ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais srityse;

| 2) | aukštojo mokslo kokybė ir aktualumas yra svarbi Europos intelektinio kapitalo visapusiško panaudojimo sąlyga; |
| --- | --- |

2)

aukštojo mokslo kokybė ir aktualumas yra svarbi Europos intelektinio kapitalo visapusiško panaudojimo sąlyga;

| 3) | švietimo ir mokslinių tyrimų kokybė yra vienas iš pagrindinių sėkmingo aukštojo mokslo sistemų Europoje modernizavimo veiksnių; |
| --- | --- |

3)

švietimo ir mokslinių tyrimų kokybė yra vienas iš pagrindinių sėkmingo aukštojo mokslo sistemų Europoje modernizavimo veiksnių;

| 4) | žinių trikampio (švietimas – moksliniai tyrimai – inovacijos) stiprinimas yra svarbi sąlyga siekiant užtikrinti galimybes aukštajam mokslui prisidėti prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo, reformuoti valdymo bei finansavimo struktūras ir didinti aukštojo mokslo patrauklumą tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

4)

žinių trikampio (švietimas – moksliniai tyrimai – inovacijos) stiprinimas yra svarbi sąlyga siekiant užtikrinti galimybes aukštajam mokslui prisidėti prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo, reformuoti valdymo bei finansavimo struktūras ir didinti aukštojo mokslo patrauklumą tarptautiniu lygiu;

| 5) | plėtojant Europos mokslinių tyrimų erdvę didėja nacionalinių sistemų papildomumas, o tokiu būdu didėja investicijų į mokslinius tyrimus ekonominis efektyvumas ir intensyvėja žinių trikampyje bendradarbiaujančių institucijų mainai ir bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

5)

plėtojant Europos mokslinių tyrimų erdvę didėja nacionalinių sistemų papildomumas, o tokiu būdu didėja investicijų į mokslinius tyrimus ekonominis efektyvumas ir intensyvėja žinių trikampyje bendradarbiaujančių institucijų mainai ir bendradarbiavimas;

| 6) | studentų, mokslo darbuotojų ir kitų darbuotojų tarptautinis judumas, kuris stiprinamas nuo Europos aukštojo mokslo erdvės kūrimo pradžios, daro teigiamą poveikį kokybei ir turi įtakos visoms svarbiausioms reformos sritims. Tačiau judumas taip pat gali kelti sunkumų kai kurioms švietimo sistemoms, kurios pritraukia daug studentų, arba toms šalims, kurioms gresia patirti protų nutekėjimo problemą, kai daug talentingų žmonių po studijų užsienyje ten ir lieka; |
| --- | --- |

6)

studentų, mokslo darbuotojų ir kitų darbuotojų tarptautinis judumas, kuris stiprinamas nuo Europos aukštojo mokslo erdvės kūrimo pradžios, daro teigiamą poveikį kokybei ir turi įtakos visoms svarbiausioms reformos sritims. Tačiau judumas taip pat gali kelti sunkumų kai kurioms švietimo sistemoms, kurios pritraukia daug studentų, arba toms šalims, kurioms gresia patirti protų nutekėjimo problemą, kai daug talentingų žmonių po studijų užsienyje ten ir lieka;

| 7) | geriausių studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir mokslo darbuotojų iš ES nepriklausančių šalių pritraukimas ir naujų tarpvalstybinio bendradarbiavimo formų plėtotė – svarbūs veiksniai siekiant, kad Europos aukštojo mokslo erdvė ir Europos mokslinių tyrimų erdvė taptų patraukliomis pasaulinėje konkurencinėje kovoje žinių ir talentų srityje; |
| --- | --- |

7)

geriausių studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir mokslo darbuotojų iš ES nepriklausančių šalių pritraukimas ir naujų tarpvalstybinio bendradarbiavimo formų plėtotė – svarbūs veiksniai siekiant, kad Europos aukštojo mokslo erdvė ir Europos mokslinių tyrimų erdvė taptų patraukliomis pasaulinėje konkurencinėje kovoje žinių ir talentų srityje;

| 8) | siekiant pagerinti aukštojo mokslo kokybę ir aktualumą labai svarbu į programų rengimo ir įgyvendinimo veiksmus įtraukti darbdavius ir kitus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

8)

siekiant pagerinti aukštojo mokslo kokybę ir aktualumą labai svarbu į programų rengimo ir įgyvendinimo veiksmus įtraukti darbdavius ir kitus suinteresuotuosius subjektus;

| 9) | tvari aukštojo mokslo sistema ir toliau turėtų būti pagrįsta valstybės investicijomis, kurios būtų remiamos papildomų finansavimo šaltinių, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę finansų krizę Europoje, |
| --- | --- |

9)

tvari aukštojo mokslo sistema ir toliau turėtų būti pagrįsta valstybės investicijomis, kurios būtų remiamos papildomų finansavimo šaltinių, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę finansų krizę Europoje,

ATITINKAMAI PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, VADOVAUJANTIS NACIONALINE PRAKTIKA, BENDRADARBIAUTI SU AUKŠTOJO MOKSLO INSTITUCIJOMIS, KARTU PRIPAŽĮSTANT JŲ SAVARANKIŠKUMĄ, IR SU VISAIS SUSIJUSIAIS SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS SIEKIANT:

| 1) | suintensyvinti pastangas siekiant padidinti aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičių, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ pagrindinis tikslas švietimo srityje, t. y. pasiekti, kad Europos Sąjungoje 30–34 metų amžiaus asmenų grupėje įgijusiųjų tretinį arba lygiavertį išsilavinimą asmenų dalis būtų bent 40 %, atsižvelgiant į tai, jog apskaičiuota, kad iki 2020 metų aukšto lygio kvalifikacijų reikalaujančių darbo vietų dalis ES sieks 35 % (18); |
| --- | --- |

1)

suintensyvinti pastangas siekiant padidinti aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičių, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ pagrindinis tikslas švietimo srityje, t. y. pasiekti, kad Europos Sąjungoje 30–34 metų amžiaus asmenų grupėje įgijusiųjų tretinį arba lygiavertį išsilavinimą asmenų dalis būtų bent 40 %, atsižvelgiant į tai, jog apskaičiuota, kad iki 2020 metų aukšto lygio kvalifikacijų reikalaujančių darbo vietų dalis ES sieks 35 % (18);

| 2) | parengti aiškius perėjimo nuo profesinio mokymo bei kitų švietimo rūšių prie aukštojo mokslo būdus ir nustatyti ankstesnio mokymosi bei patirties, įgytos kitu būdu, nei formaliojo švietimo ir mokymosi sistemoje, pripažinimo tvarką, visų pirma sprendžiant problemas, susijusias su nacionalinių kvalifikacijų sistemų, susietų su Europos kvalifikacijų sandara, įgyvendinimu ir naudojimu; |
| --- | --- |

2)

parengti aiškius perėjimo nuo profesinio mokymo bei kitų švietimo rūšių prie aukštojo mokslo būdus ir nustatyti ankstesnio mokymosi bei patirties, įgytos kitu būdu, nei formaliojo švietimo ir mokymosi sistemoje, pripažinimo tvarką, visų pirma sprendžiant problemas, susijusias su nacionalinių kvalifikacijų sistemų, susietų su Europos kvalifikacijų sandara, įgyvendinimu ir naudojimu;

| 3) | skatinti sistemingai rengti veiksmingas strategijas, kuriomis palankių sąlygų neturinčioms grupėms ir grupėms, kurių atstovų studijuoja mažiau, būtų užtikrinta galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą, visų pirma plačiau skleidžiant informaciją ir suteikiant skaidresnės informacijos apie mokymosi galimybes ir rezultatus, taip pat geriau teikiant orientavimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų pasirinkta tinkama studijų kryptis; |
| --- | --- |

3)

skatinti sistemingai rengti veiksmingas strategijas, kuriomis palankių sąlygų neturinčioms grupėms ir grupėms, kurių atstovų studijuoja mažiau, būtų užtikrinta galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą, visų pirma plačiau skleidžiant informaciją ir suteikiant skaidresnės informacijos apie mokymosi galimybes ir rezultatus, taip pat geriau teikiant orientavimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų pasirinkta tinkama studijų kryptis;

| 4) | intensyviau dėti pastangas sumažinti asmenų, nebaigusių studijų aukštojo mokslo įstaigose, skaičių gerinant mokymo programų kokybę ir didinant jų aktualumą bei patrauklumą, visų pirma užtikrinant į studentus orientuotą mokymąsi ir teikiant atitinkamą paramą, orientavimą ir konsultavimą po įstojimo į aukštojo mokslo įstaigą; |
| --- | --- |

4)

intensyviau dėti pastangas sumažinti asmenų, nebaigusių studijų aukštojo mokslo įstaigose, skaičių gerinant mokymo programų kokybę ir didinant jų aktualumą bei patrauklumą, visų pirma užtikrinant į studentus orientuotą mokymąsi ir teikiant atitinkamą paramą, orientavimą ir konsultavimą po įstojimo į aukštojo mokslo įstaigą;

| 5) | užtikrinti, kad tikslinė finansinė parama pasiektų potencialius studentus iš mažesnes pajamas gaunančių visuomenės grupių; |
| --- | --- |

5)

užtikrinti, kad tikslinė finansinė parama pasiektų potencialius studentus iš mažesnes pajamas gaunančių visuomenės grupių;

| 6) | skatinti naudoti gebėjimų bei augimo projekcijas ir absolventų užimtumo duomenis (be kita ko, sekti, kiek absolventų įsidarbino) rengiant mokymo programas, jas įgyvendinant ir vertinant, taip pat skatinti didesnį lankstumą rengiant studijų programas, įskaitant tarpdalykinio mokymosi kelius, siekiant padidinti absolventų galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

6)

skatinti naudoti gebėjimų bei augimo projekcijas ir absolventų užimtumo duomenis (be kita ko, sekti, kiek absolventų įsidarbino) rengiant mokymo programas, jas įgyvendinant ir vertinant, taip pat skatinti didesnį lankstumą rengiant studijų programas, įskaitant tarpdalykinio mokymosi kelius, siekiant padidinti absolventų galimybes įsidarbinti;

| 7) | skatinti patvirtinti į studentus orientuotus mokymo ir mokymosi metodus, pripažįstant įvairios studentijos poreikius ir skatinant didesnę studijų modulių įvairovę, be kita ko, veiksmingai naudojantis IRT; |
| --- | --- |

7)

skatinti patvirtinti į studentus orientuotus mokymo ir mokymosi metodus, pripažįstant įvairios studentijos poreikius ir skatinant didesnę studijų modulių įvairovę, be kita ko, veiksmingai naudojantis IRT;

| 8) | skatinti aukštojo mokslo institucijas investuoti į nuolatinį jų personalo profesinį tobulinimąsi ir atlyginti už kompetenciją mokymo srityje; |
| --- | --- |

8)

skatinti aukštojo mokslo institucijas investuoti į nuolatinį jų personalo profesinį tobulinimąsi ir atlyginti už kompetenciją mokymo srityje;

| 9) | siekiant visapusiškai išnaudoti turimus talentus, kovoti su stereotipais ir panaikinti kliūtis, su kuriomis iki šiol susiduria moterys, siekiančios užimti aukštus (ypač vadovaujamojo darbo) postus antrosios ir trečiosios pakopos aukštojo mokslo bei mokslinių tyrimų srityse (visų pirma tam tikrose disciplinose); |
| --- | --- |

9)

siekiant visapusiškai išnaudoti turimus talentus, kovoti su stereotipais ir panaikinti kliūtis, su kuriomis iki šiol susiduria moterys, siekiančios užimti aukštus (ypač vadovaujamojo darbo) postus antrosios ir trečiosios pakopos aukštojo mokslo bei mokslinių tyrimų srityse (visų pirma tam tikrose disciplinose);

| 10) | atitinkamais atvejais prireikus susieti doktorantūros programų nacionalinį finansavimą su novatoriškos doktorantūros principais (19) ir remti mokslo darbuotojų karjeros galimybių plėtojimą; |
| --- | --- |

10)

atitinkamais atvejais prireikus susieti doktorantūros programų nacionalinį finansavimą su novatoriškos doktorantūros principais (19) ir remti mokslo darbuotojų karjeros galimybių plėtojimą;

| 11) | skatinti verslumo, kūrybiškumo ir novatoriškumo gebėjimų vystymą visose studijų kryptyse bei pakopose ir skatinti inovacijas aukštojo mokslo srityje kuriant interaktyvesnę mokymosi aplinką ir tvirtesnę žinių perdavimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

11)

skatinti verslumo, kūrybiškumo ir novatoriškumo gebėjimų vystymą visose studijų kryptyse bei pakopose ir skatinti inovacijas aukštojo mokslo srityje kuriant interaktyvesnę mokymosi aplinką ir tvirtesnę žinių perdavimo infrastruktūrą;

| 12) | skatinti atitinkamais atvejais užtikrinti, kad aukštojo mokslo institucijose vykdomiems tarpdisciplininiams moksliniams tyrimams tektų svarbesnis vaidmuo, ir stiprinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sąsajas, kad žinių trikampis veiktų efektyviau; |
| --- | --- |

12)

skatinti atitinkamais atvejais užtikrinti, kad aukštojo mokslo institucijose vykdomiems tarpdisciplininiams moksliniams tyrimams tektų svarbesnis vaidmuo, ir stiprinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sąsajas, kad žinių trikampis veiktų efektyviau;

| 13) | skatinti ne tik aukštajam mokslui tenkančias ugdymo ir mokslinių tyrimų funkcijas, bet ir tolesnį trečios krypties veiklos, pavyzdžiui, keitimosi žiniomis ir inovacijų kūrimo, bendruomenės įtraukimo, mokymosi visą gyvenimą ir aktualumo regionų ir vietos vystymuisi, plėtojimą; |
| --- | --- |

13)

skatinti ne tik aukštajam mokslui tenkančias ugdymo ir mokslinių tyrimų funkcijas, bet ir tolesnį trečios krypties veiklos, pavyzdžiui, keitimosi žiniomis ir inovacijų kūrimo, bendruomenės įtraukimo, mokymosi visą gyvenimą ir aktualumo regionų ir vietos vystymuisi, plėtojimą;

| 14) | skatinti partnerystę ir bendradarbiavimą su verslo sektoriumi, pavyzdžiui, taikant atlyginimo už nuopelnus sistemas, pasitelkiant stažuotes ir praktiką, teikiant paskatas tarpdalykinio ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo srityje ir mažinant reguliavimo ir administracines kliūtis aukštojo mokslo institucijų ir kitų viešųjų bei privačiųjų suinteresuotųjų subjektų partnerystėms. Efektyviai perduoti žinias rinkai ir tokiame kontekste užtikrinti fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų kontinuumą įmanoma įgyvendinant viešąją politiką, kuria skatinama įvairių subjektų partnerystė; |
| --- | --- |

14)

skatinti partnerystę ir bendradarbiavimą su verslo sektoriumi, pavyzdžiui, taikant atlyginimo už nuopelnus sistemas, pasitelkiant stažuotes ir praktiką, teikiant paskatas tarpdalykinio ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo srityje ir mažinant reguliavimo ir administracines kliūtis aukštojo mokslo institucijų ir kitų viešųjų bei privačiųjų suinteresuotųjų subjektų partnerystėms. Efektyviai perduoti žinias rinkai ir tokiame kontekste užtikrinti fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų kontinuumą įmanoma įgyvendinant viešąją politiką, kuria skatinama įvairių subjektų partnerystė;

| 15) | stiprinti aukštojo mokslo institucijų, darbdavių ir darbo rinkos institucijų ryšius siekiant studijų programose labiau atsižvelgti į darbo rinkos poreikius, labiau suderinti gebėjimus ir darbo rinkos poreikius ir plėtoti aktyvią darbo rinkos politiką, kuria siekiama skatinti absolventų užimtumą; |
| --- | --- |

15)

stiprinti aukštojo mokslo institucijų, darbdavių ir darbo rinkos institucijų ryšius siekiant studijų programose labiau atsižvelgti į darbo rinkos poreikius, labiau suderinti gebėjimus ir darbo rinkos poreikius ir plėtoti aktyvią darbo rinkos politiką, kuria siekiama skatinti absolventų užimtumą;

| 16) | gerinti kokybę pasitelkiant judumą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, be kita ko:






  a) | tam tikrais atvejais besimokančiųjų judumą sistemingiau įtvirtinant mokymo programose ir užtikrinant veiksmingą užsienyje sukauptų mokymosi kreditų pripažinimą veiksmingai taikant tokias skaidrumo užtikrinimo priemones kaip Europos kreditų perkėlimo sistema, diplomo priedas, kokybės užtikrinimas ir Europos kvalifikacijų sandara; |
| --- | --- | --- |

16)

gerinti kokybę pasitelkiant judumą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, be kita ko:

a)

tam tikrais atvejais besimokančiųjų judumą sistemingiau įtvirtinant mokymo programose ir užtikrinant veiksmingą užsienyje sukauptų mokymosi kreditų pripažinimą veiksmingai taikant tokias skaidrumo užtikrinimo priemones kaip Europos kreditų perkėlimo sistema, diplomo priedas, kokybės užtikrinimas ir Europos kvalifikacijų sandara;

| b) | panaikinant nereikalingas kliūtis studentams, baigusiems bakalauro studijas, magistro studijas tęsti kitoje aukštojoje mokykloje ir plėtojant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir mainus; |
| --- | --- |

b)

panaikinant nereikalingas kliūtis studentams, baigusiems bakalauro studijas, magistro studijas tęsti kitoje aukštojoje mokykloje ir plėtojant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir mainus;

| c) | gerinant studentų, mokslo darbuotojų ir dėstytojų iš ES nepriklausančių šalių galimybes atvykti, įdarbinimo sąlygas ir karjeros galimybes, be kita ko, kai įmanoma, sprendžiant administracinius klausimus, susijusius su sunkumais norint gauti vizą; |
| --- | --- |

c)

gerinant studentų, mokslo darbuotojų ir dėstytojų iš ES nepriklausančių šalių galimybes atvykti, įdarbinimo sąlygas ir karjeros galimybes, be kita ko, kai įmanoma, sprendžiant administracinius klausimus, susijusius su sunkumais norint gauti vizą;

| d) | užtikrinant, kad kokybės užtikrinimo sistemose pakankamai dėmesio būtų skiriama franšizės pagrindu teikiamoms švietimo paslaugoms; |
| --- | --- |

d)

užtikrinant, kad kokybės užtikrinimo sistemose pakankamai dėmesio būtų skiriama franšizės pagrindu teikiamoms švietimo paslaugoms;

| e) | skatinant platesnį institucijų bendradarbiavimą, be kita ko, parengiant mokymo programas, kurias baigus būtų suteikiami jungtiniai bei dvigubi mokslo laipsniai; |
| --- | --- |

e)

skatinant platesnį institucijų bendradarbiavimą, be kita ko, parengiant mokymo programas, kurias baigus būtų suteikiami jungtiniai bei dvigubi mokslo laipsniai;

| 17) | skatinti kurti lankstesnes valdymo ir finansavimo sistemas aukštojo mokslo institucijose, įskaitant su rezultatais ir konkurencija susijusias priemones, taip pat skatinti didesnį aukštojo mokslo institucijų vidaus valdymo profesionalumą; |
| --- | --- |

17)

skatinti kurti lankstesnes valdymo ir finansavimo sistemas aukštojo mokslo institucijose, įskaitant su rezultatais ir konkurencija susijusias priemones, taip pat skatinti didesnį aukštojo mokslo institucijų vidaus valdymo profesionalumą;

| 18) | sudaryti palankesnes galimybes gauti finansavimą iš alternatyvių šaltinių, be kita ko, atitinkamais atvejais panaudojant viešąsias lėšas, kad būtų pritraukta privačiojo sektoriaus ir kitokių valstybės investicijų, |
| --- | --- |

18)

sudaryti palankesnes galimybes gauti finansavimą iš alternatyvių šaltinių, be kita ko, atitinkamais atvejais panaudojant viešąsias lėšas, kad būtų pritraukta privačiojo sektoriaus ir kitokių valstybės investicijų,

PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:

| 1) | remti valstybių narių pastangas reformuoti jų aukštojo mokslo sistemas, visapusiškai pasinaudojant ES programomis švietimo ir mokymo srityje ir užtikrinant geresnę įrodymų bazę, taikant išsamią analizę bei užtikrinant daugiau skaidrumo, be kita ko:






  a) | parengiant (konsultuojantis su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais) nepriklausomą, veiklos rezultatais grindžiamą skaidrumo priemonę, skirtą aukštojo mokslo institucijoms klasifikuoti („U-Multirank“), kuria būtų pripažįstamas nacionalinių aukštojo mokslo sistemų specifiškumas ir aukštojo mokslo institucijų Europoje įvairovė, taip pat suteikiama galimybė sistemos naudotojams sudarinėti individualizuotus daugialypius reitingus; |
| --- | --- | --- |

1)

remti valstybių narių pastangas reformuoti jų aukštojo mokslo sistemas, visapusiškai pasinaudojant ES programomis švietimo ir mokymo srityje ir užtikrinant geresnę įrodymų bazę, taikant išsamią analizę bei užtikrinant daugiau skaidrumo, be kita ko:

a)

parengiant (konsultuojantis su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais) nepriklausomą, veiklos rezultatais grindžiamą skaidrumo priemonę, skirtą aukštojo mokslo institucijoms klasifikuoti („U-Multirank“), kuria būtų pripažįstamas nacionalinių aukštojo mokslo sistemų specifiškumas ir aukštojo mokslo institucijų Europoje įvairovė, taip pat suteikiama galimybė sistemos naudotojams sudarinėti individualizuotus daugialypius reitingus;

| b) | toliau geriau renkant informaciją apie aukštąjį mokslą ir darbo rinką, ypač gerinant duomenis apie Europos aukštojo mokslo institucijų siūlomas besimokančiųjų judumo galimybes ir absolventų įsidarbinimo rezultatus (neviršijant turimų išteklių ir kiek įmanoma sumažinant administracinę naštą) ir pateikiant konkrečių gairių, kaip ugdyti pagrindinius bei universaliuosius gebėjimus ir panaikinti gebėjimų ir darbo rinkos poreikių neatitikimą; |
| --- | --- |

b)

toliau geriau renkant informaciją apie aukštąjį mokslą ir darbo rinką, ypač gerinant duomenis apie Europos aukštojo mokslo institucijų siūlomas besimokančiųjų judumo galimybes ir absolventų įsidarbinimo rezultatus (neviršijant turimų išteklių ir kiek įmanoma sumažinant administracinę naštą) ir pateikiant konkrečių gairių, kaip ugdyti pagrindinius bei universaliuosius gebėjimus ir panaikinti gebėjimų ir darbo rinkos poreikių neatitikimą;

| c) | analizuojant įvairių finansavimo metodų poveikį aukštojo mokslo sistemų diversifikacijai, veiksmingumui ir nešališkumui, taip pat studentų judumui; |
| --- | --- |

c)

analizuojant įvairių finansavimo metodų poveikį aukštojo mokslo sistemų diversifikacijai, veiksmingumui ir nešališkumui, taip pat studentų judumui;

| d) | įsteigiant aukšto lygio ekspertų grupę, kuri analizuotų svarbiausius aukštojo mokslo modernizavimo aspektus, pradedant kompetencijos mokymo srityje skatinimu, siekiant, kad pirmoji šios grupės veiklos ataskaita būtų pateikta 2013 m.; |
| --- | --- |

d)

įsteigiant aukšto lygio ekspertų grupę, kuri analizuotų svarbiausius aukštojo mokslo modernizavimo aspektus, pradedant kompetencijos mokymo srityje skatinimu, siekiant, kad pirmoji šios grupės veiklos ataskaita būtų pateikta 2013 m.;

| 2) | didinti besimokančiųjų judumo galimybes stiprinant Europos kreditų perkėlimo sistemą ir kokybės užtikrinimo priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pripažinimui; |
| --- | --- |

2)

didinti besimokančiųjų judumo galimybes stiprinant Europos kreditų perkėlimo sistemą ir kokybės užtikrinimo priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pripažinimui;

| 3) | pasiūlyti, nedarant poveikio būsimoms deryboms dėl būsimos ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, Erasmus magistrantūros studijų judumo programą, siekiant skatinti judumą, kompetenciją ir galimybes gauti prieinamą finansavimą kitoje valstybėje narėje norintiems studijuoti magistrantūros studentams, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties; |
| --- | --- |

3)

pasiūlyti, nedarant poveikio būsimoms deryboms dėl būsimos ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, Erasmus magistrantūros studijų judumo programą, siekiant skatinti judumą, kompetenciją ir galimybes gauti prieinamą finansavimą kitoje valstybėje narėje norintiems studijuoti magistrantūros studentams, nepriklausomai nuo jų socialinės padėties;

| 4) | remti judumo srautų ir pokyčių franšizės pagrindu teikiamų švietimo paslaugų srityje analizę; |
| --- | --- |

4)

remti judumo srautų ir pokyčių franšizės pagrindu teikiamų švietimo paslaugų srityje analizę;

| 5) | kartu su valstybėmis narėmis skatinti nuosekliai plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei Europos aukštojo mokslo erdvę ir stengtis stiprinti ES ir Bolonijos proceso sinergiją, be kita ko, panaudojant laikotarpio po 2013 m. programą švietimo ir mokymo srityje, kad būtų prisidėta siekiant pagal Bolonijos procesą nustatyto ir ES tikslo – užtikrinti 20 % judumą; |
| --- | --- |

5)

kartu su valstybėmis narėmis skatinti nuosekliai plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei Europos aukštojo mokslo erdvę ir stengtis stiprinti ES ir Bolonijos proceso sinergiją, be kita ko, panaudojant laikotarpio po 2013 m. programą švietimo ir mokymo srityje, kad būtų prisidėta siekiant pagal Bolonijos procesą nustatyto ir ES tikslo – užtikrinti 20 % judumą;

| 6) | toliau plėtoti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EIT) priimant pasiūlymą dėl naujos strateginės inovacijų darbotvarkės, kurioje būtų numatyta EIT ateitis, prioritetai ir pasiūlyta kurti naujas žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB), visų pirma siekiant, kad bendradarbiaujant su įmonėmis padidėtų aukštojo mokslo institucijų inovacinis potencialas; |
| --- | --- |

6)

toliau plėtoti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EIT) priimant pasiūlymą dėl naujos strateginės inovacijų darbotvarkės, kurioje būtų numatyta EIT ateitis, prioritetai ir pasiūlyta kurti naujas žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB), visų pirma siekiant, kad bendradarbiaujant su įmonėmis padidėtų aukštojo mokslo institucijų inovacinis potencialas;

| 7) | remti atvirų ir skaidrių įdarbinimo procedūrų įgyvendinimą ir skatinti tarptautinį ir įvairius sektorius apimantį mokslo darbuotojų judumą propaguojant mokslo darbuotojų karjeros galimybes didinančią Europos sistemą bei Europos iniciatyvą EURAXESS – Judieji mokslo darbuotojai
   (20); |
| --- | --- |

7)

remti atvirų ir skaidrių įdarbinimo procedūrų įgyvendinimą ir skatinti tarptautinį ir įvairius sektorius apimantį mokslo darbuotojų judumą propaguojant mokslo darbuotojų karjeros galimybes didinančią Europos sistemą bei Europos iniciatyvą EURAXESS – Judieji mokslo darbuotojai
   (20);

| 8) | pasitelkiant programą „Marie Curie veiksmai“ stiprinti doktorantams skirtas judumo programas, įskaitant paramą reintegracijai, ir propaguoti Europos pramonės srities doktorantūros studijų programą, kad būtų remiami taikomieji moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

8)

pasitelkiant programą „Marie Curie veiksmai“ stiprinti doktorantams skirtas judumo programas, įskaitant paramą reintegracijai, ir propaguoti Europos pramonės srities doktorantūros studijų programą, kad būtų remiami taikomieji moksliniai tyrimai;

| 9) | pasiūlyti kokybišką stažuočių sistemą siekiant padėti studentams ir absolventams įgyti praktinių žinių, kurių jiems prireiks darbo vietoje, ir suteikti jiems galimybę rinktis iš daugiau ir geresnės kokybės stažuočių vietų; |
| --- | --- |

9)

pasiūlyti kokybišką stažuočių sistemą siekiant padėti studentams ir absolventams įgyti praktinių žinių, kurių jiems prireiks darbo vietoje, ir suteikti jiems galimybę rinktis iš daugiau ir geresnės kokybės stažuočių vietų;

| 10) | reklamuoti ES kaip patrauklią studijų ir mokslinių tyrimų vietą, pritraukiančią didžiausius viso pasaulio talentus, kartu pripažįstant aukštojo mokslo institucijų įvairovę, ir plėtoti santykius aukštojo mokslo srityje su ne ES valstybių narių partneriais siekiant sustiprinti nacionalines aukštojo mokslo sistemas, politinį dialogą, judumą ir akademinį pripažinimą, be kita ko, taikant plėtros strategiją, Europos kaimynystės politiką, vadovaujantis Rytų partneryste, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste, bendradarbiaujant su Vakarų Balkanais, taikant visuotinį požiūrį į migraciją ir Bolonijos politikos forume; |
| --- | --- |

10)

reklamuoti ES kaip patrauklią studijų ir mokslinių tyrimų vietą, pritraukiančią didžiausius viso pasaulio talentus, kartu pripažįstant aukštojo mokslo institucijų įvairovę, ir plėtoti santykius aukštojo mokslo srityje su ne ES valstybių narių partneriais siekiant sustiprinti nacionalines aukštojo mokslo sistemas, politinį dialogą, judumą ir akademinį pripažinimą, be kita ko, taikant plėtros strategiją, Europos kaimynystės politiką, vadovaujantis Rytų partneryste, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste, bendradarbiaujant su Vakarų Balkanais, taikant visuotinį požiūrį į migraciją ir Bolonijos politikos forume;

| 11) | siekiant geriau įgyvendinti pirmiau nurodytus tikslus, parengti ES tarptautinio aukštojo mokslo strategiją, pagal kurią būtų padidinta tarptautinė aprėptis bei matomumas ir bendradarbiaujama su partneriais siekiant stiprinti santykius ir skatinti gebėjimų stiprinimą aukštojo mokslo sektoriuje; |
| --- | --- |

11)

siekiant geriau įgyvendinti pirmiau nurodytus tikslus, parengti ES tarptautinio aukštojo mokslo strategiją, pagal kurią būtų padidinta tarptautinė aprėptis bei matomumas ir bendradarbiaujama su partneriais siekiant stiprinti santykius ir skatinti gebėjimų stiprinimą aukštojo mokslo sektoriuje;

| 12) | stiprinti ilgalaikį aukštojo mokslo modernizavimui skirto finansavimo ES lėšomis poveikį užtikrinant geresnį įvairių finansavimo priemonių, ypač būsimos ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse, bendros strateginės mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros programos „Horizontas 2020“ ir Europos sanglaudos politikos priemonių, papildomumą. |
| --- | --- |

12)

stiprinti ilgalaikį aukštojo mokslo modernizavimui skirto finansavimo ES lėšomis poveikį užtikrinant geresnį įvairių finansavimo priemonių, ypač būsimos ES programos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse, bendros strateginės mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros programos „Horizontas 2020“ ir Europos sanglaudos politikos priemonių, papildomumą.

---

(1)  Dok. EUCO 13/10.

(2)  Siekiant atsižvelgti į kalbų įvairovę, nacionalines tradicijas ir praktiką, ši sąvoka apima visas tretinio mokslo įstaigas, įskaitant universitetus, taikomųjų mokslų universitetus, technologijų institutus, prancūzų grandes écoles, verslo mokyklas, inžinerijos mokyklas, universitetinius technologijų institutus, aukštojo mokslo kolegijas, profesines mokyklas, politechnikos institutus, akademijas ir t. t.

(3)  OL L 375, 2004 12 23, p. 12–18.

(4)  OL L 289, 2005 11 3, p. 15–22.

(5)  Dok. 16096/1/07 REV 1.

(6)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2–10.

(7)  OL C 302, 2009 12 12, p. 3–5.

(8)  OL C 135, 2010 5 26, p. 12–14.

(9)  Dok. 10841/10

(10)  OL C 326, 2010 12 3, p. 9–11.

(11)  Dok. 17165/10

(12)  Dok. EUCO 2/11, p. 6, 16 punktas.

(13)  OL C 70, 2011 3 4, p. 1.

(14)  Dok. 10658/11.

(15)  Dok. 11032/11.

(16)  OL C 199, 2011 7 7, p. 1–5

(17)  Dok. 14198/11 + ADD 1.

(18)  2010 m. Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) ataskaita.

(19)  2011 m. gegužės mėn. EMTE Žmogiškųjų išteklių ir judumo iniciatyvinės grupės priimta ataskaita, kurios galutinė redakcija parengta 2011 m. birželio 27 d.

(20)  2011 m. gegužės mėn. EMTE Žmogiškųjų išteklių ir judumo iniciatyvinės grupės priimta ataskaita, kurios galutinė redakcija parengta 2011 m. liepos 21 d.

---