# Az Európai Unió C 327/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2011.327.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. november 10. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2011.327.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 327

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. november 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 21. ülést Budapesten (Magyarország) tartották 2011. május 16. és 18. között. |
| 2011/C 327/01 | A 2011. május 16-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2011/C 327/02 | A 2011. május 17-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2011/C 327/03 | A 2011. május 18-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 21. ülést Budapesten (Magyarország) tartották 2011. május 16. és 18. között.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 21. ülést Budapesten (Magyarország) tartották 2011. május 16. és 18. között.

2011/C 327/01

A 2011. május 16-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2011/C 327/02

A 2011. május 17-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2011/C 327/03

A 2011. május 18-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

8

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése A 21. ülést Budapesten (Magyarország) tartották 2011. május 16. és 18. között.

| 10.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/1

---

A 2011. MÁJUS 16-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 327/01

Tartalom

Hivatalos nyitóülés

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

| 1. | A napirend elfogadása (AP100.908) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 20. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 126., 2011. április 28.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2011. május 15-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is |
| --- | --- |

3.

| 4. | Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának felszólalása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vita Andris Pielbagsszal, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

7.

| 8. | A hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) és Enrique Guerrero Salom jelentése |
| --- | --- |

8.

A 2011. MÁJUS 16-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor nyitják meg.)

Ünnepélyes nyitóülés

Az alábbiak szólalnak fel a Közgyűlésben:

David Matongo, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Louis Michel, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke és Schmitt Pál, a Magyar Köztársaság elnöke

(Az ülést 12.20-kor berekesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy négy kérés érkezett nem parlamenti képviselők akkreditálására. A Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésével és a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának 1. cikkével összhangban sor kerül e képviselők akkreditálására, és a nevüket tartalmazó jegyzéket mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP100.908)

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 20. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 126., 2011. április 28.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2011. május 15-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2011. május 15-i elnökségi ülés eredményeiről.

Az alábbi határozatok születtek:

| a) | Az állandó bizottságok elkészítik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | A jelentés tárgyát írásbeli eljárással kell meghatározni. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok elkészítik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

A jelentés tárgyát írásbeli eljárással kell meghatározni.

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | Áringadozás, a mezőgazdasági termékek globális piacának működése és ezek hatása az AKCS-országok élelmiszerbiztonságára |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

Áringadozás, a mezőgazdasági termékek globális piacának működése és ezek hatása az AKCS-országok élelmiszerbiztonságára

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | Az AKCS-országokban folytatott bányászat társadalmi és környezeti hatásai |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

Az AKCS-országokban folytatott bányászat társadalmi és környezeti hatásai

| b) | Az eljárási szabályzat módosításait a Politikai Ügyek Bizottságával folytatott konzultációt követően május 18-án terjesztik a Közgyűlés elé szavazásra. |
| --- | --- |

b)

Az eljárási szabályzat módosításait a Politikai Ügyek Bizottságával folytatott konzultációt követően május 18-án terjesztik a Közgyűlés elé szavazásra.

| c) | A HIV/AIDS-ről szóló, a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság által az AIDS-ről tartandó 2011-es magas szintű ENSZ ülésre készített nyilatkozatot május 18-án terjesztik a Közgyűlés elé szavazásra. |
| --- | --- |

c)

A HIV/AIDS-ről szóló, a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság által az AIDS-ről tartandó 2011-es magas szintű ENSZ ülésre készített nyilatkozatot május 18-án terjesztik a Közgyűlés elé szavazásra.

| d) | Az Elnökség megvitatja és elfogadja az olyan kényes természetű emberi jogi kérdésekről szóló jelentéseket, mint az egyedi esetek. A Politikai Ügyek Bizottsága az általánosabb ügyekkel foglalkozik e tárgykörben. |
| --- | --- |

d)

Az Elnökség megvitatja és elfogadja az olyan kényes természetű emberi jogi kérdésekről szóló jelentéseket, mint az egyedi esetek. A Politikai Ügyek Bizottsága az általánosabb ügyekkel foglalkozik e tárgykörben.

| e) | A társelnök sajtónyilatkozatot tesz a madagaszkári helyzetről. |
| --- | --- |

e)

A társelnök sajtónyilatkozatot tesz a madagaszkári helyzetről.

| f) | A társelnökök meghívják Mahamadou Issoufou-t, Niger új elnökét, a KPK volt képviselőjét a KPK 22., Sierra Leonében rendezendő ülésére. |
| --- | --- |

f)

A társelnökök meghívják Mahamadou Issoufou-t, Niger új elnökét, a KPK volt képviselőjét a KPK 22., Sierra Leonében rendezendő ülésére.

| g) | Az Elnökség tényfeltáró küldöttséget indít Kelet-Timorba, Isprába (Olaszországba), a Puszanban (Dél-Koreában) rendezendő, a segélyezés hatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumra, Beninbe, a Fidzsi-szigetekre és Elefántcsotpartra. |
| --- | --- |

g)

Az Elnökség tényfeltáró küldöttséget indít Kelet-Timorba, Isprába (Olaszországba), a Puszanban (Dél-Koreában) rendezendő, a segélyezés hatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumra, Beninbe, a Fidzsi-szigetekre és Elefántcsotpartra.

| h) | Az elnökség választási megfigyelő missziót indít a Kongói Demokratikus Köztársaságba és Zambiába, feltéve, hogy megérkezik a hivatalos felkérés, az Európai Parlament tekintetében pedig, ha uniós misszió utazik a helyszínre. |
| --- | --- |

h)

Az elnökség választási megfigyelő missziót indít a Kongói Demokratikus Köztársaságba és Zambiába, feltéve, hogy megérkezik a hivatalos felkérés, az Európai Parlament tekintetében pedig, ha uniós misszió utazik a helyszínre.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést, hogy a Nők Fóruma szombaton reggel ülésezett. Társelnökei Gurmai Zita és Mo-Mamo Karerwa voltak, az ülés témája pedig: „A nők a globalizáció jelentette kihívásokkal szemben”.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2011. május 17., kedd, 12.00 óra. |
| --- | --- |

—

a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2011. május 17., kedd, 12.00 óra.

| — | a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2011. május 18., szerda, 10.00 óra, írásban benyújtva. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2011. május 18., szerda, 10.00 óra, írásban benyújtva.

Matongo társelnök felolvassa Niger új elnöke, Mahamadou Issoufou nyilatkozatát.

4.   Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának nyilatkozata

A biztos nyilatkozatot tesz.

5.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 33 kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság már korábban írásban válaszolt a kérdésekre, a biztos pedig szóban válaszolja meg az alább felsorolt kérdések szerzőinek kiegészítő kérdéseit:

| | 1. kérdés, Filip Kaczmarek részéről az Afrikára vonatkozó tízéves stratégiáról. |
| --- | --- |

1. kérdés, Filip Kaczmarek részéről az Afrikára vonatkozó tízéves stratégiáról.

| | 6. kérdés Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) részéről a Bizottság uniós fejlesztéspolitikáról szóló zöld könyvéről. |
| --- | --- |

6. kérdés Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) részéről a Bizottság uniós fejlesztéspolitikáról szóló zöld könyvéről.

| | 7. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről a fejlesztési támogatásról. |
| --- | --- |

7. kérdés Waven William (Seychelle-szigetek) részéről a fejlesztési támogatásról.

| | 9. kérdés Gabi Zimmer részéről az élelmiszerárakról és a spekulációról. |
| --- | --- |

9. kérdés Gabi Zimmer részéről az élelmiszerárakról és a spekulációról.

| | 16. kérdés Christa Klaß részéről a kiszolgáltatott helyzetű fiatal és serdülő lányok védelméről, oktatásáról és jogaik megerősítéséről a G8/G20 fejlesztési támogatási kezdeményezések keretében. |
| --- | --- |

16. kérdés Christa Klaß részéről a kiszolgáltatott helyzetű fiatal és serdülő lányok védelméről, oktatásáról és jogaik megerősítéséről a G8/G20 fejlesztési támogatási kezdeményezések keretében.

| | 17. kérdés Michael Cashman részéről (akit Françoise Castex helyettesít) a nemek közötti esélyegyenlőségről és a HIV-fetőzött/AIDS-beteg nőkről Fekete-Afrikában. |
| --- | --- |

17. kérdés Michael Cashman részéről (akit Françoise Castex helyettesít) a nemek közötti esélyegyenlőségről és a HIV-fetőzött/AIDS-beteg nőkről Fekete-Afrikában.

| | 21. kérdés Catherine Bearder részéről a Bizottság terveiről a DEVCO Főigazgatóság szociális ágazatokra fordítandó kiadásait és létszámterveit illetően. |
| --- | --- |

21. kérdés Catherine Bearder részéről a Bizottság terveiről a DEVCO Főigazgatóság szociális ágazatokra fordítandó kiadásait és létszámterveit illetően.

| | 24. kérdés Françoise Castex részéről a családtervezésről a G8-ak anyák és gyermekek egészségével kapcsolatos kötelezettségvállalásaival összefüggésben. |
| --- | --- |

24. kérdés Françoise Castex részéről a családtervezésről a G8-ak anyák és gyermekek egészségével kapcsolatos kötelezettségvállalásaival összefüggésben.

| | 25. kérdés Jo Leinen részéről a vízkészletek biztosításáról az AKCS-államokban. |
| --- | --- |

25. kérdés Jo Leinen részéről a vízkészletek biztosításáról az AKCS-államokban.

| | 33. kérdés Musikari Kombo részéről (Kenya) a tuberkulózisról. |
| --- | --- |

33. kérdés Musikari Kombo részéről (Kenya) a tuberkulózisról.

| | 12. kérdés David Martin részéről a banánipari kísérő intézkedésekről. |
| --- | --- |

12. kérdés David Martin részéről a banánipari kísérő intézkedésekről.

| | 13. kérdés Linda McAvan részéről a gyapottámogatási rendszerről és a politikák fejlesztési célú koherenciájáról. |
| --- | --- |

13. kérdés Linda McAvan részéről a gyapottámogatási rendszerről és a politikák fejlesztési célú koherenciájáról.

| | 14. kérdés Assarid Imbarcaouane részéről (Mali) a gyapotról. |
| --- | --- |

14. kérdés Assarid Imbarcaouane részéről (Mali) a gyapotról.

| | 18. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Fiona Hall helyettesít) a természeti katasztrófákról és az AKCS-országokról. |
| --- | --- |

18. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Fiona Hall helyettesít) a természeti katasztrófákról és az AKCS-országokról.

| | 19. kérdés Horst Schnellhardt részéről az állatgyógyászati készítményekről és az alapvető állatorvosi ellátásról Afrikában. |
| --- | --- |

19. kérdés Horst Schnellhardt részéről az állatgyógyászati készítményekről és az alapvető állatorvosi ellátásról Afrikában.

| | 27. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való egyetemes hozzáférésről. |
| --- | --- |

27. kérdés Norbert Neuser részéről az energiához való egyetemes hozzáférésről.

| | 28. kérdés Fiona Hall részéről a visszaküldött menedékkérőkkel való bánásmódról a Kongói Demokratikus Köztársaságban. |
| --- | --- |

28. kérdés Fiona Hall részéről a visszaküldött menedékkérőkkel való bánásmódról a Kongói Demokratikus Köztársaságban.

| | 29. kérdés Olle Schmidt részéről a Cotonoui Megállapodásról és Kubáról. |
| --- | --- |

29. kérdés Olle Schmidt részéről a Cotonoui Megállapodásról és Kubáról.

| | 30. kérdés Teshome Toga részéről (Etiópia) (akit Tesfaye Daba helyettesít) az EU szerepvállalásáról Észak- és Dél-Szudánban. |
| --- | --- |

30. kérdés Teshome Toga részéről (Etiópia) (akit Tesfaye Daba helyettesít) az EU szerepvállalásáról Észak- és Dél-Szudánban.

| | 31. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a választási válsághelyzetről a Közép-afrikai Köztársaságban. |
| --- | --- |

31. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a választási válsághelyzetről a Közép-afrikai Köztársaságban.

| | 32. kérdés Elie Hoarau részéről a madagaszkári helyzetről. |
| --- | --- |

32. kérdés Elie Hoarau részéről a madagaszkári helyzetről.

A 8., 10., 11., 15., 20. és 23. kérdések szerzői nem tesznek fel kiegészítő kérdést.

A 2., 3., 4., 5., 22. és 26. kérdés szerzői nincsenek jelen.

6.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

A biztos a Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) elfogadott állásfoglalások Bizottság általi nyomon követéséről szóló dokumentumra hivatkozik.

7.   Vita Andris Pielbagsszal, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosával – szólítás jelentkezés alapján

A biztos bevezető előadást tart a kormányzás, a demokrácia és a fejlesztés viszonyáról.

Felszólalnak: Rabindre T. Parmessar (Suriname), Olle Schmidt, Gay Mitchell, Maria da Graça Carvalho, Waven William (Seychelles-szigetek), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Musa Hussein Naib (Eritrea) és Fatima Hajaig (Dél-Afrika).

A biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre.

8.   A hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) és Enrique Guerrero Salom jelentése

Enrique Guerrero Salom és Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) ismertetik jelentésüket.

A biztos nyilatkozatot tesz a témával kapcsolatban.

Felszólalnak: Frank Engel, Françoise Castex, Waven William (Seychelles-szigetek), Louis Michel, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Robert Sturdy, Milner Tozaka (Salamon-szigetek), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Elie Hoarau, Amadou Ciré Sall (Szenegál), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Patrice Tirolien, Michael Gahler, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Michèle Striffler, Komi Selom Klassou (Togo), Denis Polisi (Ruanda), Musikari N. Kombo (Kenya), Assarid Imbarcaouane (Mali) és Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik).

Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) és Enrique Guerrero Salom, valamint Andris Pielbags biztos lezárják a vitát.

(Az ülést 18.15-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 10.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/5

---

A 2011. MÁJUS 17-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 327/02

Tartalom

| 1. | A közös európai agrárpolitika hatása az AKCS-államokra |
| --- | --- |

1.

| 2. | Shamsudeen Usmannak, nemzeti tervezésért felelős miniszternek és a szövetségi kormány nemzeti tervezésért felelős bizottsága elnökhelyettesének (Nigéria), az AKCS Tanácsa soros elnökének nyilatkozata |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vita az AKCS Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

4.

| 5. | 1. sz. sürgős téma: Az elefántcsontparti helyzet |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Egyesült Nemzetek 2011. május 9–13-án Isztambulban (Törökországban) tartott negyedik konferenciája a legkevésbé fejlett országokról |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Puszanban (Dél-Korea) 2011 végén a segélyhatékonyság témájában negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórumhoz vezető út
  Vita, amelyet nyilatkozat zár (az Európai Parlamenti Képviselők Afrikáért Szövetség (AWEPA) tagjainak részvételével) |
| --- | --- |

7.

A Puszanban (Dél-Korea) 2011 végén a segélyhatékonyság témájában negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórumhoz vezető út

Vita, amelyet nyilatkozat zár (az Európai Parlamenti Képviselők Afrikáért Szövetség (AWEPA) tagjainak részvételével)

| 8. | A demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban
  Politikai Ügyek Bizottsága
  François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt jelentése |
| --- | --- |

8.

A demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban

Politikai Ügyek Bizottsága

François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt jelentése

| 9. | Vízszennyezés
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

  Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß jelentése |
| --- | --- |

9.

Vízszennyezés

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß jelentése

| 10. | Magyarország és a környező régió helyzete
  Eszemecsere a magyar hatóságokkal a vízgazdálkodásról |
| --- | --- |

10.

Magyarország és a környező régió helyzete

Eszemecsere a magyar hatóságokkal a vízgazdálkodásról

A 2011. MÁJUS 17-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.00-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: David MATONGO

társelnök

A társelnök bejelenti, hogy május 17-én ünneplik a homofóbia és a transzfóbia elleni világnapot.

1.   A közös európai agrárpolitika hatása az AKCS-országokra

Vita állásfoglalás nélkül

Jerzy Plewa (Európai Bizottság) tájékoztatót tart.

Felszólalnak: Horst Schnellhardt, Linda McAvan, Netty Baldeh (Gambia), Liam Aylward, Rajesshree Kumaree Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Musikari Kombo (Kenya), James Nicholson, Amadou Ciré Sall (Szenegál), Elie Hoarau, Giancarlo Scottà, Glen Noel (Granada), Waven William (Seychelles-szigetek), Christa Klaß, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Komi Klassou (Togo), Mariya Nedelcheva, Fatima Hajaig (Dél-Afrika), Michèle Striffler és Assarid Imbarcaouane (Mali).

Thompson (Európai Bizottság) válaszol a feltett kérdésekre.

2.   Shamsudeen Usmannak, nemzeti tervezésért felelős miniszternek és a szövetségi kormány nemzeti tervezésért felelős bizottsága elnökhelyettesének (Nigéria), az AKCS Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Shamsudeen Usman felszólal a Közgyűlés előtt.

3.   Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája

Shamsudeen Usman válaszol az alábbi kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | 1. kérdés Filip Kaczmarek részéről a menekültekről az uniós országokban. |
| --- | --- |

1. kérdés Filip Kaczmarek részéről a menekültekről az uniós országokban.

| | 2. kérdés Waven William részéről (Seychelle-szigetek) a gazdasági partnerségi megállapodásokról. |
| --- | --- |

2. kérdés Waven William részéről (Seychelle-szigetek) a gazdasági partnerségi megállapodásokról.

| | 3. kérdés Horst Schnelhardt részéről a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyv ratifikálásáról és végrehajtásáról. |
| --- | --- |

3. kérdés Horst Schnelhardt részéről a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyv ratifikálásáról és végrehajtásáról.

| | 4. kérdés Olle Schmidt részéről az Afrikai Unió Emberi Jogi és Népjogi Bizottságának határozatairól. |
| --- | --- |

4. kérdés Olle Schmidt részéről az Afrikai Unió Emberi Jogi és Népjogi Bizottságának határozatairól.

| | 5. kérdés Ole Christensen részéről a halászati partnerségi megállapodásokról. |
| --- | --- |

5. kérdés Ole Christensen részéről a halászati partnerségi megállapodásokról.

| | 6. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a választási válsághelyzetről a Közép-afrikai Köztársaságban. |
| --- | --- |

6. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a választási válsághelyzetről a Közép-afrikai Köztársaságban.

| | 7. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Catherine Bearder helyettesít) az élelmiszerbiztonságról és az agroüzemanyagokról. |
| --- | --- |

7. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Catherine Bearder helyettesít) az élelmiszerbiztonságról és az agroüzemanyagokról.

| | 7a. kérdés Musikari Kombo részéről (Kenya) a fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos politikákról. |
| --- | --- |

7a. kérdés Musikari Kombo részéről (Kenya) a fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos politikákról.

4.   Vita az AKCS Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalnak: Musa Hussein Naib (Eritrea), Horst Schnellhardt, Waven William (Seychelles-szigetek), Musikari Kombo (Kenya), Amadou Ciré Sall (Szenegál)

Shamsudeen Usman válaszol a kérdésekre.

5.   1. sz. sürgős téma: Az elefántcsontparti helyzet

Michael Matthiessen (Európai Külügyi Szolgálat, EKSZ) és Domenico Rosa (Európai Bizottság) bevezeti a vitát.

Felszólalnak: Maria da Graça Carvalho, Diomandé Gbaou (Elefántcsontpart), Norbert Neuser, Louis Michel, Moses Kollie (Libéria), Boris Mbuku Laka (Kongói Demokratikus Köztársaság), Fatima Hajaig (Dél-Afrika), Gabriele Zimmer, Amadou Ciré Sall (Szenegál), Giancarlo Scottà, Hamadaou Sylla (Mali), Mariya Nedelcheva, Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Peter Šťastný, François Alfonsi, Michèle Striffler, Anna Záborská, Michael Matthiessen (EKSZ) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

6.   Az Egyesült Nemzetek 2011. május 9–13-án Isztambulban (Törökországban) tartott negyedik konferenciája a legkevésbé fejlett országokról

Vita állásfoglalás nélkül

Cheick Sidi Diarra, az ENSZ főtitkárhelyettese, a legkevésbé fejlett országokért és a kis fejlődő szigetállamokért felelős főképviselője, valamint az ENSZ legkevésbé fejlett országokról tartott negyedik konferenciájának főtitkára tájékoztatót tart.

Felszólalnak: Cheick Sidi Diarra, Louis Michel, Filip Kaczmarek, Ole Christensen, Komi Klassou (Togo), Gabriele Zimmer, Musa Hussein Naib (Eritrea), Mariya Nedelcheva, Waven William (Seychelles-szigetek), Anna Záborská, Olebile Gaborone (Botswana) és Milner Tozaka (Salamon-szigetek).

Domenico Rosa (Európai Bizottság) és Cheick Sidi Diarra lezárja a vitát.

(Az ülést 13.05-kor berekesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

7.   A Puszanban (Dél-Koreában) 2011 végén a segélyezés hatékonyságáról negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórumhoz vezető út

Vita, amelyet nyilatkozat zár (az Európai Parlamenti Képviselők Afrikáért Szövetség (AWEPA) tagjainak részvételével)

Jon Lomøy, az OECD Fejlesztési Igazgatóságának igazgatója és Miet Smet, az Európai Parlamenti Képviselők Afrikáért Szövetség (AWEPA) elnöke ismerteti a Puszanban a segélyezés hatékonyságáról negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórum legfontosabb mondanivalóját.

Felszólalnak: Domenico Rosa (Európai Bizottság), Louis Michel, Filip Kaczmarek, Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Waven William (Seychelles-szigetek), François Alfonsi, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), James Nicholson, Milner Tozaka (Salamon-szigetek), Gabriele Zimmer, N. Joyce Laboso (Kenya), Frank Engel, Mariya Nedelcheva, Hamadou Sylla (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Fatima Hajaig (Dél-Afrika) és Job Yustino Ndugai (Tanzánia).

Jon Lomøy (OECD), Miet Smet (AWEPA) és Domenico Rosa (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

8.   A demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban

Politikai Ügyek Bizottsága

François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt jelentése

François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Domenico Rosa (Európai Bizottság), Mariya Nedelcheva, Piet Vanderwalt (Namíbia), David Martin, Apala Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), James Nicholson, Elie Hoarau, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Edit Bauer, Tesfaye Daba (Etiópia), Amadou Ciré Sall (Szenegál), Glen Benedict Noel (Grenada), Emmanuel Kwasi Bandua (Ghána), Musikari N. Kombo (Kenya), Komi Selom Klassou (Togo) és Donald Ramotar (Guyana).

François Ibovi (Kongói Köztársaság), Olle Schmidt, Michael Matthiessen (EKSZ) és Domenico Rosa (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

9.   Vízszennyezés

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß jelentése

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Bruno Gatta (Európai Bizottság), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Milner Tozaka (Salamon-szigetek), Robert Sturdy, Fiona Hall, Waven William (Seychelles-szigetek), Komi Selom Klassou (Togo), Musikari N. Kombo (Kenya), Maria da Graça Carvalho, Jo Leinen és Hans-Peter Mayer.

Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß és Bruno Gatta (Európai Bizottság) lezárja a vitát.

10.   Magyarország és a környező régió helyzete

Eszemecsere a magyar hatóságokkal a vízgazdálkodásról

Illés Zoltán, környezetügyért felelős magyar államtitkár előadást tart a magyarországi és szomszédos országokbeli vízgazdálkodásról.

Felszólalnak: Edit Bauer, Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler és Piet Vanderwalt (Namíbia).

Illés Zoltán válaszol a képviselők által feltett kérdésekre.

(Az ülést 18.06-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 10.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/8

---

A 2011. MÁJUS 18-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

2011/C 327/03

Tartalom

| 1. | A 2011. május 16-i, hétfői és a 2011. május 17-i, keddi ülés jegyzőkönyvének elfogadása |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2. sz. sürgős téma: Demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve |
| --- | --- |

2.

| 3. | Martonyi Jánosnak, Magyarország külügyminiszterének, az Európai Unió Tanácsa soros elnökének nyilatkozata |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az Unió Tanácsához intézett kérdések órája |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vita az Unió Tanácsával – szólítás jelentkezés alapján |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jelentés a 2011. április 28–29-én Kamerunban tartott hatodik regionális ülésről (Közép-Afrika) |
| --- | --- |

6.

| 7. | A munkacsoportok összefoglaló jelentései |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Gazdasági és Szociális Bizottság jelentése |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szavazás a három állandó bizottság által előterjesztett jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szavazás a KPK eljárási szabályzatának módosításairól |
| --- | --- |

11.

| 12. | Szavazás a nyilatkozatokról |
| --- | --- |

12.

| 13. | Egyéb kérdések |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 22. ülésének helyszíne és időpontja |
| --- | --- |

14.

| I. melléklet | A Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) |
| --- | --- |

I. melléklet

| II. melléklet | A 2011. május 16–18-i budapesti (Magyarország) ülés jelenléti íve |
| --- | --- |

II. melléklet

| III. melléklet | A nem parlamenti küldöttek akkreditálása |
| --- | --- |

III. melléklet

| IV. melléklet | Elfogadott szövegek |
| --- | --- |

IV. melléklet

| — | Állásfoglalás a demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívásokról és az alkotmányos rend tiszteletben tartásáról az uniós és AKCS-országokban (ACP-EU/100.919/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtásáról az AKCS-országokban (ACP-EU/100.900/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a vízszennyezésről (ACP-EU/100.915/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az elefántcsontparti helyzetről (ACP-EU/100.957/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az észak-afrikai és a közel-keleti demokratikus lázadásokról: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve (ACP-EU/100.958/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat a 2011-ben Puszanban, Dél-Koreában megrendezendő negyedik, a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumról |
| --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről |
| --- | --- |

—

| — | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai, amelyeket az eljárási szabályzat 34. cikkével összhangban az Elnökség nyújtott be |
| --- | --- |

—

A 2011. MÁJUS 18-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.00-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: David MATONGO

társelnök

1.   A 2011. május 16-i, hétfői és a 2011. május 17-i, keddi ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyveket elfogadják.

2.   2. sz. sürgős téma: Demokratikus lázadások Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve

Michael Matthiessen (EKSZ) és Domenico Rosa (Európai Bizottság) bevezeti a vitát.

Felszólalnak: Mariya Nedelcheva, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Françoise Castex, Olle Schmidt, Piet Van der Walt (Namíbia), François Alfonsi, Douglas Slater (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), James Nicholson, Waven William (Seychelles-szigetek), Elie Hoarau, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Oreste Rossi, Amadou Ciré Sall (Szenegáll), Maria Da Graça Carvalho, Enrique Guerrero Salom, Glen Noel (Grenada), Edit Bauer, Netty Baldeh (Gambia), Zita Gurmai, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Donald Ramotar (Guyana), Assarid Imbarcaouane (Mali), Michael Mathiessen (EKSZ) és Domenico Rosa (Európai Bizottság).

3.   Martonyi Jánosnak, Magyarország külügyminiszterének, az Európai Unió Tanácsa soros elnökének nyilatkozata

Martonyi János felszólal a Közgyűlés előtt.

4.   Az Európai Unió Tanácsához intézett kérdések órája

Martonyi János válaszol az alábbi kérdésekre:

| | 10. kérdés Ibrahim Bundu részéről (Sierra Leone) a tizedik EFA félidős felülvizsgálatából eredő kiegészítő forrásokról. |
| --- | --- |

10. kérdés Ibrahim Bundu részéről (Sierra Leone) a tizedik EFA félidős felülvizsgálatából eredő kiegészítő forrásokról.

| | 11. kérdés Waven William részéről (Seychelle-szigetek) az Európai Fejlesztési Alapról. |
| --- | --- |

11. kérdés Waven William részéről (Seychelle-szigetek) az Európai Fejlesztési Alapról.

| | 13. kérdés Ole Christensen részéről a halászati partnerségi megállapodásokról. |
| --- | --- |

13. kérdés Ole Christensen részéről a halászati partnerségi megállapodásokról.

| | 14. kérdés David Martin részéről a szeszes italokról szóló rendelet (110/2008) meghatározásáról. |
| --- | --- |

14. kérdés David Martin részéről a szeszes italokról szóló rendelet (110/2008) meghatározásáról.

| | 15. kérdés Gabriele Zimmer részéről az IFI politikái és a WTO által nyújtott különleges és differenciált bánásmód közötti koherenciáról. |
| --- | --- |

15. kérdés Gabriele Zimmer részéről az IFI politikái és a WTO által nyújtott különleges és differenciált bánásmód közötti koherenciáról.

| | 17. kérdés Patrice Tirolien részéről a közös agrárpolitikáról és a fejlesztési politikák koherenciájáról. |
| --- | --- |

17. kérdés Patrice Tirolien részéről a közös agrárpolitikáról és a fejlesztési politikák koherenciájáról.

| | 18. kérdés Elie Hoarau részéről az indiai-óceáni GPM-megbízatásról. |
| --- | --- |

18. kérdés Elie Hoarau részéről az indiai-óceáni GPM-megbízatásról.

| | 27. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a közös agrárpolitikáról és a fejlesztési politikák koherenciájáról. |
| --- | --- |

27. kérdés Marielle de Sarnez részéről (akit Olle Schmidt helyettesít) a közös agrárpolitikáról és a fejlesztési politikák koherenciájáról.

| | 8. kérdés Tesfaye Daba részéről (Etiópia) az EKSZ-ről és az EU–AKCS-partnerség jövőjéről. |
| --- | --- |

8. kérdés Tesfaye Daba részéről (Etiópia) az EKSZ-ről és az EU–AKCS-partnerség jövőjéről.

| | 9. kérdés Assarid Imbarcaouane részéről (Mali) a Cotonoui Megállapodás jövőjéről. |
| --- | --- |

9. kérdés Assarid Imbarcaouane részéről (Mali) a Cotonoui Megállapodás jövőjéről.

| | 12. kérdés Michael Cashman részéről (akit Patrice Tirolien helyettesít) az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalásáról, hogy 2015-ig a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7%-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítja. |
| --- | --- |

12. kérdés Michael Cashman részéről (akit Patrice Tirolien helyettesít) az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalásáról, hogy 2015-ig a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7%-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítja.

| | 16. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Catherine Bearder helyettesít) az élelmiszerbiztonságról és az agroüzemanyagokról. |
| --- | --- |

16. kérdés Niccolò Rinaldi részéről (akit Catherine Bearder helyettesít) az élelmiszerbiztonságról és az agroüzemanyagokról.

| | 19. kérdés Filip Kaczmarek részéről a menekültekről az uniós országokban. |
| --- | --- |

19. kérdés Filip Kaczmarek részéről a menekültekről az uniós országokban.

| | A 20. és 21. kérdés nem kerül megválaszolásra, mert a szerzők nincsenek jelen. |
| --- | --- |

A 20. és 21. kérdés nem kerül megválaszolásra, mert a szerzők nincsenek jelen.

| | 22. kérdés Horst Schnelhardt részéről a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyv ratifikálásáról és végrehajtásáról. |
| --- | --- |

22. kérdés Horst Schnelhardt részéről a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyv ratifikálásáról és végrehajtásáról.

| | 23. kérdés Gurmai Zita részéről a nemekre vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásáról. |
| --- | --- |

23. kérdés Gurmai Zita részéről a nemekre vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásáról.

| | 24. kérdés Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing részéről (Mauritius) az indiai-óceáni kalózkodásról és egy átfogó regionális tengeri biztonsági program szükségességéről. |
| --- | --- |

24. kérdés Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing részéről (Mauritius) az indiai-óceáni kalózkodásról és egy átfogó regionális tengeri biztonsági program szükségességéről.

| | 25. kérdés Fiona Hall részéről a nukleáris biztonságról. |
| --- | --- |

25. kérdés Fiona Hall részéről a nukleáris biztonságról.

| | 26. kérdés Jo Leinen részéről az éghajlatváltozással kapcsolatos durbani tárgyalásokról. |
| --- | --- |

26. kérdés Jo Leinen részéről az éghajlatváltozással kapcsolatos durbani tárgyalásokról.

5.   Vita az Európai Unió Tanácsával – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalnak: Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Szenegál), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namíbia), Tesfaye Daba (Etiópia), Netty Baldeh (Gambia), Diomandé Gbaou (Elefántcsontpart).

Martonyi János válaszol a kérdésekre.

6.   Jelentés a 2011. április 28–29-én Kamerunban tartott hatodik regionális ülésről (Közép-Afrika)

A társelnök szóbeli jelentést tesz az ülésről.

Felszólalnak: Louis Michel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Catherine Bearder, Olebile Gaborone (Botswana) és Boris Mbuku Laka (Kongói Demokratikus Köztársaság).

7.   A munkacsoportok összefoglaló jelentései

Az előadók ismertetik jelentéseiket a három munkacsoport munkájáról.

Rabindre Parmessar (Suriname):

Az éghajlatváltozás hatásai a mezőgazdasági környezetre – látogatás a Magyar Tudományos Akadémia Mezőgazdasági Kutatóintézetében

Anna Záborská:

A konduktív nevelési rendszer: a Pető-módszer – látogatás a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetében

Komi Selom Klassou (Togo):

Fejlesztési célú innováció: költséghatékony és fenntartható magyar megoldások a mezőgazdaság, vízgazdálkodás és energiaügy terén

8.   A Gazdasági és Szociális Bizottság jelentése

Brenda King, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AKCS-bizottságának elnöke előadást tart.

(Az ülést 12.25-kor berekesztik és 15.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

9.   Szavazás a három állandó bizottság által előterjesztett jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékeztetőül ismerteti a szavazási eljárásokat a Közgyűléssel.

| — | A demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban és az Európa Unió tagállamaiban
  François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt jelentése
  Politikai Ügyek Bizottsága (ACP-UE/100.919/11/végleges)
  Elfogadott módosítások: 1., 4. és a 26. bekezdés szóbeli módosítása.
  Elutasított módosítások: 2., 3. és a 40. bekezdés szóbeli módosítása.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívások és az alkotmányos rend tiszteletben tartása az uniós, illetve AKCS-országokban és az Európa Unió tagállamaiban

François Ibovi (Kongói Köztársaság) és Olle Schmidt jelentése

Politikai Ügyek Bizottsága (ACP-UE/100.919/11/végleges)

Elfogadott módosítások: 1., 4. és a 26. bekezdés szóbeli módosítása.

Elutasított módosítások: 2., 3. és a 40. bekezdés szóbeli módosítása.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban
  Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) és Enrique Guerrero Salom jelentése
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság (ACP-UE/100.900/11/végleges)
  Elfogadott módosítások: 1., a 2. bekezdés szóbeli módosítása, 4. (szóbeli módosítással), 5. (szóbeli módosítással), 6. (szóbeli módosítással)
  Visszavont módosítások: 2. és 3.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtása az AKCS-országokban

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritánia) és Enrique Guerrero Salom jelentése

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság (ACP-UE/100.900/11/végleges)

Elfogadott módosítások: 1., a 2. bekezdés szóbeli módosítása, 4. (szóbeli módosítással), 5. (szóbeli módosítással), 6. (szóbeli módosítással)

Visszavont módosítások: 2. és 3.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Vízszennyezés
  Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß jelentése
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság (ACP-UE/100.915/11/végleges)
  Az 1. módosítást elfogadják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Vízszennyezés

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) és Christa Klaß jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság (ACP-UE/100.915/11/végleges)

Az 1. módosítást elfogadják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

10.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Sürgős állásfoglalási indítvány az elefántcsontparti helyzetről (ACP-UE/100.957/11/végleges)
  Módosítási javaslat nem érkezett.
  Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalási indítvány az elefántcsontparti helyzetről (ACP-UE/100.957/11/végleges)

Módosítási javaslat nem érkezett.

Az állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Sürgős állásfoglalási indítvány a demokratikus lázadásokról Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve (ACP-EU/100.958/11/végleges)
  Elfogadott módosítások: 1., a 9. bekezdés szóbeli módosítása, a 10. bekezdés első része, a 12. bevezető hivatkozás szóbeli módosítása, az utolsó bevezető hivatkozás szóbeli módosítása
  Elutasított módosítások: 2., 3., 4., a 10 bekezdés második és harmadik része.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalási indítvány a demokratikus lázadásokról Észak-Afrikában és a Közel-Keleten: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve (ACP-EU/100.958/11/végleges)

Elfogadott módosítások: 1., a 9. bekezdés szóbeli módosítása, a 10. bekezdés első része, a 12. bevezető hivatkozás szóbeli módosítása, az utolsó bevezető hivatkozás szóbeli módosítása

Elutasított módosítások: 2., 3., 4., a 10 bekezdés második és harmadik része.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

11.   Szavazás a KPK eljárási szabályzatának módosításairól (AP.100.938/A/végleges)

Elfogadott módosítás: a 17. módosítás első része

Elutasított módosítás: a 17. módosítás második része

A KPK eljárási szabályzatának az Elnökség által az eljárási szabályzat 34. bekezdésével összhangban előterjesztett módosításait azok módosított formájában elfogadják.

12.   Szavazás a nyilatkozatokról

| — | Nyilatkozat a Puszanban (Dél-Koreában) 2011-ben a segélyezés hatékonyságáról negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórumról
  Közfelkiáltással elfogadják. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat a Puszanban (Dél-Koreában) 2011-ben a segélyezés hatékonyságáról negyedik alkalommal megrendezendő magas szintű fórumról

Közfelkiáltással elfogadják.

| — | Nyilatkozat: az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről
  Közfelkiáltással elfogadják.
  Robert Sturdy kijelenti, hogy nem ért egyet az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről szóló nyilatkozat 6. bekezdésével. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat: az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről

Közfelkiáltással elfogadják.

Robert Sturdy kijelenti, hogy nem ért egyet az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről szóló nyilatkozat 6. bekezdésével.

13.   Egyéb kérdések

Felszólalnak: Netty Baldeh (Gambia), Gay Mitchell, Amadou Ciré Sall (Szenegál) és Gurmai Zita.

14.   Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 22. ülésének helyszíne és időpontja

A társelnök köszönetet mond a magyar hatóságoknak a vendéglátásért és kiváló szervezőmunkájukért, valamint a társtitkárságnak és a teljes személyzetnek munkájukért.

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 22. ülésének időpontja és helyszíne: 2011. november 21–23., Freetown (Sierra Leone)

(Az ülést 15.30-kor berekesztik.)

David MATONGO és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ÁBÉCÉRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MATONGO (ZAMBIA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| BOTSWANA (alelnök) | ARIF (alelnök) |
| BURUNDI (alelnök) | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| KAMERUN (alelnök) | HOARAU (alelnök) |
| KONGÓI Köztársaság (alelnök) | KLAß (alelnök) |
| COOK-SZIGETEK (alelnök) | NICHOLSON (alelnök) |
| GUYANA (alelnök) | McAVAN (alelnök) |
| JAMAICA (alelnök) | RONZULLI (alelnök) |
| LESOTHO (alelnök) | GOERENS (alelnök) |
| LIBÉRIA (alelnök) | SPERONI (alelnök) |
| MALI (alelnök) | ROITHOVÁ (alelnök) |
| TANZÁNIA (alelnök) | OUZKÝ (alelnök) |
| TUVALU (alelnök) | RIVASI (alelnök) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA-SZIGETEK | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | CARVALHO |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CASA |
| CSÁD | CASINI |
| COMORE-SZIGETEK | CASPARY |
| KONGÓI Demokratikus Köztársaság | CASTEX |
| ELEFÁNTCSONTPART | CHRISTENSEN |
| DZSIBUTI | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | DELVAUX |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIÓPIA | DURANT |
| FIDZSI-SZIGETEK | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHÁNA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| BISSAU-GUINEA | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| KENYA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASZKÁR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság | JADOT |
| MAURITÁNIA | JENSEN |
| MAURITIUS | JOLY |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | KACZMAREK |
| MOZAMBIK | KORHOLA |
| NAMÍBIA | KUHN |
| NAURUI Köztársaság | LEGUTKO |
| NIGER | LE PEN |
| NIGÉRIA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIUE | McMILLAN-SCOTT |
| PALAU | MANDERS |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MARTIN |
| RUANDA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MATO ADROVER |
| SAINT LUCIA | MAYER |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK | MITCHELL |
| SZAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SZENEGÁL | NEUSER |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALAMON-SZIGETEK | SCHMIDT |
| SZOMÁLIA | SCHNELLHARDT |
| DÉL-AFRIKA | SCICLUNA |
| SZUDÁN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SZVÁZIFÖLD | STRIFFLER |
| KELET-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MATONGO (ZAMBIA), társelnök

MICHEL, társelnök

BOTSWANA (alelnök)

ARIF (alelnök)

BURUNDI (alelnök)

ŠŤASTNÝ (alelnök)

KAMERUN (alelnök)

HOARAU (alelnök)

KONGÓI Köztársaság (alelnök)

KLAß (alelnök)

COOK-SZIGETEK (alelnök)

NICHOLSON (alelnök)

GUYANA (alelnök)

McAVAN (alelnök)

JAMAICA (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

LESOTHO (alelnök)

GOERENS (alelnök)

LIBÉRIA (alelnök)

SPERONI (alelnök)

MALI (alelnök)

ROITHOVÁ (alelnök)

TANZÁNIA (alelnök)

OUZKÝ (alelnök)

TUVALU (alelnök)

RIVASI (alelnök)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALVES

BAHAMA-SZIGETEK

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

CARVALHO

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CASA

CSÁD

CASINI

COMORE-SZIGETEK

CASPARY

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

CASTEX

ELEFÁNTCSONTPART

CHRISTENSEN

DZSIBUTI

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DELVAUX

EGYENLÍTŐI-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIÓPIA

DURANT

FIDZSI-SZIGETEK

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHÁNA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

BISSAU-GUINEA

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

KENYA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASZKÁR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság

JADOT

MAURITÁNIA

JENSEN

MAURITIUS

JOLY

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

KACZMAREK

MOZAMBIK

KORHOLA

NAMÍBIA

KUHN

NAURUI Köztársaság

LEGUTKO

NIGER

LE PEN

NIGÉRIA

LÓPEZ AGUILAR

NIUE

McMILLAN-SCOTT

PALAU

MANDERS

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MARTIN

RUANDA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MATO ADROVER

SAINT LUCIA

MAYER

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

MITCHELL

SZAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SZENEGÁL

NEUSER

SEYCHELLE-SZIGETEK

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALAMON-SZIGETEK

SCHMIDT

SZOMÁLIA

SCHNELLHARDT

DÉL-AFRIKA

SCICLUNA

SZUDÁN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SZVÁZIFÖLD

STRIFFLER

KELET-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| JEAN MARIE, SAINT LUCIA, társelnök | CASA, társelnök |
| TAMAPUA (SAMOA), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| BENIN, alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CALLANAN |
| IBOVI (KONGÓI Köztársaság) | CASINI |
| GBAOU (ELEFÁNTCSONTPART) | DE KEYSER |
| ABDI SAID (DZSIBUTI) | DURANT |
| DABA (ETIÓPIA) | FERREIRA, Elisa |
| KUBUABOLA (FIJI-SZIGETEK) | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| PEREIRA (BISSAU-GUINEA) | HANNAN |
| RAMOTAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| LEBAJOA (LESOTHO) | LE PEN |
| KOLLIE (LIBÉRIA) | MANDERS |
| SERAMILA (MADAGASZKÁR) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MALI | MOREIRA |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA) | NEDELCHEVA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | SCOTTÀ |
| MUSA (SZUDÁN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

JEAN MARIE, SAINT LUCIA, társelnök

CASA, társelnök

TAMAPUA (SAMOA), alelnök

KORHOLA, alelnök

BENIN, alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CALLANAN

IBOVI (KONGÓI Köztársaság)

CASINI

GBAOU (ELEFÁNTCSONTPART)

DE KEYSER

ABDI SAID (DZSIBUTI)

DURANT

DABA (ETIÓPIA)

FERREIRA, Elisa

KUBUABOLA (FIJI-SZIGETEK)

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

PEREIRA (BISSAU-GUINEA)

HANNAN

RAMOTAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

LEBAJOA (LESOTHO)

LE PEN

KOLLIE (LIBÉRIA)

MANDERS

SERAMILA (MADAGASZKÁR)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MALI

MOREIRA

VAN DER WALT (NAMÍBIA)

NEDELCHEVA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PÁPUA ÚJ-GUINEA

SCOTTÀ

MUSA (SZUDÁN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök | CARVALHO, alelnök |
| MUGAMBE (UGANDA), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| BUNDU (SIERRA LEONE), alelnök | ALVES, alelnök |
| CARVALHO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA-SZIGETEK | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOK-SZIGETEK | CASPARY |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHÁNA) | GOERENS |
| MAIR (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| NIGÉRIA | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SZENEGÁL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK) | ŠŤASTNÝ |
| HAJAIG (DÉL-AFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| ITALELI (TUVALU) | TIROLIEN |
| SIKOFA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

AKCS-tagok

EP-tagok

KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök

CARVALHO, alelnök

MUGAMBE (UGANDA), alelnök

LEGUTKO, alelnök

BUNDU (SIERRA LEONE), alelnök

ALVES, alelnök

CARVALHO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA-SZIGETEK

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOK-SZIGETEK

CASPARY

EGYENLÍTŐI-GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHÁNA)

GOERENS

MAIR (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

NIGÉRIA

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS ÉS NEVIS

McMILLAN-SCOTT

SLATER (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)

MICHEL

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SZENEGÁL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK)

ŠŤASTNÝ

HAJAIG (DÉL-AFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

ITALELI (TUVALU)

TIROLIEN

SIKOFA (ZAMBIA)

ZANICCHI

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök | RIVASI, társelnök |
| KOMBO (KENYA), alelnök | BAUER, alelnök |
| NOEL (GRENADA), alelnök | NEDELCHEVA, alelnök |
| THOMSON (BARBADOS) | BEARDER |
| GABORONE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| BURUNDI | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ZÖLD-FOKI-SZIGETEK | ESTARÀS FERRAGUT |
| CSÁD | FERREIRA, João |
| COMORE-SZIGETEK | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| BISSAU-GUINEA | KLAß |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALL-SZIGETEK | McAVAN |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK) | RONZULLI |
| SZOMÁLIA | ROSSI |
| SZVÁZIFÖLD | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANZÁNIA) | SENYSZYN |
| KELET-TIMOR | TOIA |
| KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO) | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök

RIVASI, társelnök

KOMBO (KENYA), alelnök

BAUER, alelnök

NOEL (GRENADA), alelnök

NEDELCHEVA, alelnök

THOMSON (BARBADOS)

BEARDER

GABORONE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

BURUNDI

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

ESTARÀS FERRAGUT

CSÁD

FERREIRA, João

COMORE-SZIGETEK

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

BISSAU-GUINEA

KLAß

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALL-SZIGETEK

McAVAN

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

TOZAKA (SALAMON-SZIGETEK)

RONZULLI

SZOMÁLIA

ROSSI

SZVÁZIFÖLD

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANZÁNIA)

SENYSZYN

KELET-TIMOR

TOIA

KHAN (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A MÁJUS 16. ÉS MÁJUS 18. KÖZÖTT TARTOTT ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE BUDAPEST (MAGYARORSZÁG)

| MATONGO (Zambia), társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola)
  THOMSON (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  GABORONE (Botswana) (alelnök)
  KABORE (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (alelnök)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)
  MALLOUM (Csád)
  MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)
  BOUNKOULOU (Kongói Köztársaság) (alelnök)
  GBAOU (Elefántcsontpart)
  SOUBANEH ATTEYE (Dzsibuti)
  JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)
  SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  DABA (Etiópia)
  KUBUABOLA (Fidzsi-szigetek) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghána)
  NOEL (Grenada)
  PEREIRA (Bissau-Guinea)
  RAMOTAR (Guyana) (alelnök)
  MAIR (Jamaica) (alelnök)
  KOMBO (Kenya)
  LEBAJOA (Lesotho) (alelnök)
  KOLLIE (Libéria) (alelnök)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)
  OULD GUELAYE (Mauritánia)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mozambik)
  VAN DER WALT (Namíbia)
  TAMBUWAL (Nigéria) (1)

  DEKENA (Pápua Új-Guinea)
  POLISI (Ruanda) (alelnök)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)
  TAMAPUA (Szamoa)
  SALL (Szenegál)
  WILLIAM (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salamon-szigetek)
  HAJAIG (Dél-Afrika)
  MUSA (Szudán)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Szváziföld) (1)

  NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)
  SANTOS (Kelet-Timor)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  KHAN (Trinidad és Tobago)
  ITALELI (Tuvalu) (alelnök)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  AYLWARD (GRIESBECK képviseletében)
  BAUER
  BEARDER
  CARVALHO
  CASA (2)

  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DAVID (DE MITA képviseletében) (3), (4)

  ENGEL
  ESTARÀS FERRAGUT
  FISAS AYXELA (DELVAUX képviseletében)
  GAHLER
  GUERRERO SALOM
  GURMAI (DE KEYSER képviseletében)
  HALL
  HANKISS (WIELAND képviseletében) (3), (4)

  HAUG
  HOARAU (alelnök)
  KACZMAREK
  KLAß (alelnök)
  KORHOLA
  LEINEN (LÓPEZ AGUILAR képviseletében)
  McAVAN (alelnök)
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

  MAYER
  MITCHELL
  MORGANTI (SPERONI képviseletében)
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (alelnök) (3), (4)

  PONGA (CASPARY képviseletében) (2), (4)

  RONZULLI (alelnök) (4)

  ROSSI
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCOTTÀ
  ŠŤASTNÝ (alelnök)
  STRIFFLER
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND (2)

  ZÁBORSKA (CASINI képviseletében)
  ZIMMER |
| MEGFIGYELŐK: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASZKÁR

  SERAMILA |
| NIGER

  ABARRY (1) |
| MEGHÍVOTTAK: |
| DÉL-SZUDÁN

  ARIKO
  MUORWEL
  DAR BOTH
  AWERIAL
  LOGONGA
  IGGA
  OKECH
  YOKWE |

MATONGO (Zambia), társelnök

MICHEL, társelnök

DE FONTES PEREIRA (Angola)

THOMSON (Barbados)

DAYORI (Benin)

GABORONE (Botswana) (alelnök)

KABORE (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (alelnök)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)

MALLOUM (Csád)

MBUKU LAKA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

BOUNKOULOU (Kongói Köztársaság) (alelnök)

GBAOU (Elefántcsontpart)

SOUBANEH ATTEYE (Dzsibuti)

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)

SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)

NAIB (Eritrea)

DABA (Etiópia)

KUBUABOLA (Fidzsi-szigetek) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghána)

NOEL (Grenada)

PEREIRA (Bissau-Guinea)

RAMOTAR (Guyana) (alelnök)

MAIR (Jamaica) (alelnök)

KOMBO (Kenya)

LEBAJOA (Lesotho) (alelnök)

KOLLIE (Libéria) (alelnök)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)

OULD GUELAYE (Mauritánia)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mozambik)

VAN DER WALT (Namíbia)

TAMBUWAL (Nigéria) (1)

DEKENA (Pápua Új-Guinea)

POLISI (Ruanda) (alelnök)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek)

TAMAPUA (Szamoa)

SALL (Szenegál)

WILLIAM (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salamon-szigetek)

HAJAIG (Dél-Afrika)

MUSA (Szudán)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Szváziföld) (1)

NDUGAI (Tanzánia) (alelnök)

SANTOS (Kelet-Timor)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

KHAN (Trinidad és Tobago)

ITALELI (Tuvalu) (alelnök)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

AYLWARD (GRIESBECK képviseletében)

BAUER

BEARDER

CARVALHO

CASA (2)

CASTEX

CHRISTENSEN

DAVID (DE MITA képviseletében) (3), (4)

ENGEL

ESTARÀS FERRAGUT

FISAS AYXELA (DELVAUX képviseletében)

GAHLER

GUERRERO SALOM

GURMAI (DE KEYSER képviseletében)

HALL

HANKISS (WIELAND képviseletében) (3), (4)

HAUG

HOARAU (alelnök)

KACZMAREK

KLAß (alelnök)

KORHOLA

LEINEN (LÓPEZ AGUILAR képviseletében)

McAVAN (alelnök)

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

MAYER

MITCHELL

MORGANTI (SPERONI képviseletében)

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (alelnök) (3), (4)

PONGA (CASPARY képviseletében) (2), (4)

RONZULLI (alelnök) (4)

ROSSI

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCOTTÀ

ŠŤASTNÝ (alelnök)

STRIFFLER

STURDY

TIROLIEN

WIELAND (2)

ZÁBORSKA (CASINI képviseletében)

ZIMMER

MEGFIGYELŐK:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASZKÁR

SERAMILA

NIGER

ABARRY (1)

MEGHÍVOTTAK:

DÉL-SZUDÁN

ARIKO

MUORWEL

DAR BOTH

AWERIAL

LOGONGA

IGGA

OKECH

YOKWE

Jelen vannak továbbá:

ANGOLA

DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

TINGAO PEDRO

ULIPAMUE

VAHEKINI

BOTSWANA

MANGOLE

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

SANOU

BURUNDI

MWIDOGO

NDIKUMAKO

RWANKINEZA

SINDAYIGAYA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

CSÁD

DJIMAI

MALLOUM

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

EZATY

KAMBAYI

KUTEKALA KAAWA

LOMBEYA

LUTUNDULU APALA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA GAMANDA

NKONGO BUDINA NZAU

KONGÓI Köztársaság

BETE-SIBA

IBARA

IBOVI

MENGA

MOUANGA NKEOUA

PASSI

ELEFÁNTCSONTPART

ZINSOU

DZSIBUTI

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

TADESSE

TOGA

YILALA

FIDZSI-SZIGETEK

VOCEA

GABON

KOUMBA SOUVI

MANGOUALA

M'BA

MELIGUE MENGWA

GHÁNA

ANTWI

YIADOM

GRENADA

FLETCHER

BISSAU-GUINEA

CORREIA

DA COSTA

EMBALO

FERANADES

GUYANA

GOMES

JAMAICA

GILBERT-ROBERTS

KENYA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LESOTHO

TIHELI

LIBÉRIA

BARCLAY

DUNAH

MALAWI

BANDA

CITEYEYE

MWALWANDA

NDISALE

NKHATA GAMBATULA

MALI

BA

CISSE

HAIDARA CISSE

SYLLA

MAURITÁNIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNESSEE

MOZAMBIK

LUCAS

MALENDZA

MANUEL

NAMÍBIA

NAHOLO

NIGÉRIA

ABDUL'AZIZ

ABDULLAHI

AHMED

AKWASHIKI

BARRAYA

SADA SOLI

PÁPUA ÚJ-GUINEA

TABERENG

SZAMOA

CHAN TUNG

SZENEGÁL

SOW

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

KARGBO

TORTO

SALAMON-SZIGETEK

MA'AHANUA

DÉL-AFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

SZUDÁN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

HASSAN

OMER

OSMAN

SURINAME

ABDOEL

AJAISO

RATHIPAL

SOMOHARDJO

SZVÁZIFÖLD

NHLEKO

TANZÁNIA

MWANJELWA

TOGO

GBONE

TONGA

KIOA

TUVALU

LEUELU

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

KIIZA

VANUATU

JOY

ZAMBIA

SIKOTA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKCS TANÁCS

USMAN, nemzeti tervezésért felelős miniszter és a szövetségi kormány nemzeti tervezésért felelős bizottságának elnökhelyettese (Nigéria), az AKCS Miniszterek Tanácsának elnöke

EU-TANÁCS

MARTONYI, külügyminiszter (Magyarország), az EU Tanácsának soros elnöke

AU

IGUEH OFLEH

AKCS NAGYKÖVETI BIZOTTSÁGA

BARAYA

EURÓPAI BIZOTTSÁG

PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős biztosa

PLEWA

EKSZ

MATTHIESSEN

EGSZB

ANTHONY

CHIBONGA

KING

CTA

BOTO

AKCS TITKÁRSÁG

CHAMBAS társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA társfőtitkár

---

(1)  Nem parlamenti képviselő által képviselt ország

(2)  Jelen van 2011. május 16-án.

(3)  Jelen van 2011. május 17-én.

(4)  Jelen van 2011. május 18-án.

---

III. MELLÉKLET

A 2011. MÁJUS 16-I, HÉTFŐI ÜLÉS MELLÉKLETE

A nem parlamenti küldöttek akkreditálása

| 1. | Fidzsi-szigetek
  Ratu Inoke Kubuabola
  a külügyekért és a nemzetközi együttműködésért felelős miniszter
  Fidzsi-szigeteki Köztársaság
  küldöttségvezető |
| --- | --- |

1.

Fidzsi-szigetek

Ratu Inoke Kubuabola

a külügyekért és a nemzetközi együttműködésért felelős miniszter

Fidzsi-szigeteki Köztársaság

küldöttségvezető

| 2. | Niger
  őexellenciája Abdou Abarry
  a Nigeri Köztársaság nagykövete
  Niger nagykövetsége
  Brüsszel
  küldöttségvezető |
| --- | --- |

2.

Niger

őexellenciája Abdou Abarry

a Nigeri Köztársaság nagykövete

Niger nagykövetsége

Brüsszel

küldöttségvezető

| 3. | Nigéria
  őexellenciája Usman Alhaji Baraya
  a Nigériai Szövetségi Köztársaság nagykövete
  Nigéria nagykövetsége
  Brüsszel
  küldöttségvezető |
| --- | --- |

3.

Nigéria

őexellenciája Usman Alhaji Baraya

a Nigériai Szövetségi Köztársaság nagykövete

Nigéria nagykövetsége

Brüsszel

küldöttségvezető

| 4. | Szváziföld
  őexellenciája Joel M. Nhleko
  nagykövet
  Szváziföldi Királyság nagykövetsége
  Brüsszel
  küldöttségvezető |
| --- | --- |

4.

Szváziföld

őexellenciája Joel M. Nhleko

nagykövet

Szváziföldi Királyság nagykövetsége

Brüsszel

küldöttségvezető

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

| — | Állásfoglalás a demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívásokról és az alkotmányos rend tiszteletben tartásáról az uniós és AKCS-országokban (ACP-EU/100.919/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtásáról az AKCS-országokban (ACP-EU/100.900/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás a vízszennyezésről (ACP-EU/100.915/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az elefántcsontparti helyzetről (ACP-EU 100.957/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Állásfoglalás az észak-afrikai és a közel-keleti demokratikus lázadásokról: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve (ACP-EU/100.958/11/végleges) |
| --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat 2011-ben Puszanban, Dél-Koreában megrendezendő negyedik, a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumról |
| --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről |
| --- | --- |

—

| — | Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának módosításai, amelyeket az eljárási szabályzat 34. cikkével összhangban az elnökség nyújtott be |
| --- | --- |

—

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a demokrácia jövőjével kapcsolatos kihívásokról és az alkotmányos rend tiszteletben tartásáról az uniós és AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

összeült Budapesten (Magyarország), 2011. május 16-tól18-ig,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Afrikai Unió demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló chartájára, és különösen annak 3. cikkének (2) bekezdésére, 3. cikkének (10) bekezdésére, valamint 10., 14., 15., 18–21. és 23–26. cikkére,

tekintettel az Afrikai Unió nyilatkozatára az afrikai demokratikus választások lebonyolításának alapelveiről (2002),

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. december 16-i Nemzetközi Egyezségokmányára,

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak 9. cikkének (1) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, 9. cikkének (3) bekezdésére, 20. cikkének d) pontjára és 33. cikkének a) pontjára,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2. cikkére, 10. cikkére (amely megállapítja, hogy az Unió működésének a képviseleti demokrácián kell alapulnia), 11. cikkének (4) bekezdésére, 21. cikkének (1) bekezdésére és 21. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az EU és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) között létrejött 1994. évi együttműködési szerződésre,

tekintettel a SADC politikai, védelmi és biztonsági együttműködésről szóló jegyzőkönyvére, különösen annak 4. és 5. cikkére,

tekintettel a CARICOM 1997. február 19-i civil társadalmi chartájára, különösen annak VI. cikkére,

tekintettel az Afrikai Egység Szervezete (OAU)/Afrikai Unió (AU) az afrikai demokratikus választásokra irányadó elvekről szóló nyilatkozatára – AHG/DECL.1 (XXXVIII) – és az AU-nak az Afrikai Unió választási megfigyelési és ellenőrzési misszióira vonatkozó iránymutatásaira (X/CL/35 (III) II. melléklet),

tekintettel „Az etnikai, kulturális és vallási sokféleség demokratikus befogadásának kihívásai az AKCS- és az uniós országokban” című állásfoglalásra (ACP-EU/100.460/09/végleges),

tekintettel „A választások és választási eljárások az AKCS- és az uniós országokban” című állásfoglalásra (ACP-EU/100.123/07/végleges),

tekintettel a Zimbabwéről 2008. szeptember 15-én elfogadott globális politikai megállapodásra,

tekintettel a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozat alkalmazási időszakának módosításáról és meghosszabbításáról szóló, 13283/10 tanácsi határozatra,

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP–EU/100.919/11/végleges),

| A. | mivel a demokrácia nem egyenlő a gazdasági fejlettség szintjével; mivel az AKCS-országok és az EU közös egyetemes értékeken és elveken osztozik a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok terén, és mivel a demokrácia az AKCS–EU együttműködés középpontjában álló közös célkitűzés, |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia nem egyenlő a gazdasági fejlettség szintjével; mivel az AKCS-országok és az EU közös egyetemes értékeken és elveken osztozik a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok terén, és mivel a demokrácia az AKCS–EU együttműködés középpontjában álló közös célkitűzés,

| B. | mivel a demokrácia olyan politikai rendszer, amelyben a szuverenitás a néptől ered, |
| --- | --- |

B.

mivel a demokrácia olyan politikai rendszer, amelyben a szuverenitás a néptől ered,

| C. | mivel a demokrácia nem csupán a szabadság elméleti feltételeinek teljesítéséről szól, hanem egy olyan működő rendszerről is, amely igazságos és elérhető eszközöket biztosít minden polgár számára mindennapi életük javításához, mivel az Európai Uniónak tudatában kell lennie annak a gyakran felvetett bírálatnak, hogy amikor a harmadik országokban tapasztalható helyzetet értékeli, időnként túlságosan a demokrácia elméleti szempontjaira összpontosít, és elfelejti felülvizsgálni, hogy milyen mértékben valósítottak meg egy valóban demokratikus társadalmat, |
| --- | --- |

C.

mivel a demokrácia nem csupán a szabadság elméleti feltételeinek teljesítéséről szól, hanem egy olyan működő rendszerről is, amely igazságos és elérhető eszközöket biztosít minden polgár számára mindennapi életük javításához, mivel az Európai Uniónak tudatában kell lennie annak a gyakran felvetett bírálatnak, hogy amikor a harmadik országokban tapasztalható helyzetet értékeli, időnként túlságosan a demokrácia elméleti szempontjaira összpontosít, és elfelejti felülvizsgálni, hogy milyen mértékben valósítottak meg egy valóban demokratikus társadalmat,

| D. | mivel a demokratikus alapelveket nem szoríthatja háttérbe a gazdasági és társadalmi stabilitásra való törekvés, |
| --- | --- |

D.

mivel a demokratikus alapelveket nem szoríthatja háttérbe a gazdasági és társadalmi stabilitásra való törekvés,

| E. | mivel a szabad és tisztességes választások elengedhetetlen, de nem elégséges feltételei a valódi demokráciának, mivel a demokrácia egy állandó keresési folyamat, amely megköveteli a pluralizmus, a többség uralmának és a kisebbségek jogainak, a jogállamiságnak és egy olyan jogi keretnek a tiszteletben tartását, amelyen belül egyetlen párt sem módosíthatja az alkotmányt saját javára, |
| --- | --- |

E.

mivel a szabad és tisztességes választások elengedhetetlen, de nem elégséges feltételei a valódi demokráciának, mivel a demokrácia egy állandó keresési folyamat, amely megköveteli a pluralizmus, a többség uralmának és a kisebbségek jogainak, a jogállamiságnak és egy olyan jogi keretnek a tiszteletben tartását, amelyen belül egyetlen párt sem módosíthatja az alkotmányt saját javára,

| F. | mivel a hatalomátadásra és az alapvető jogokra vonatkozó alkotmányos szabályok sohasem lehetnek kétértelműek, illetve olyanok, amelyek ötletszerű értelmezésnek adhatnak teret, |
| --- | --- |

F.

mivel a hatalomátadásra és az alapvető jogokra vonatkozó alkotmányos szabályok sohasem lehetnek kétértelműek, illetve olyanok, amelyek ötletszerű értelmezésnek adhatnak teret,

| G. | mivel a választások utáni kormányalakítás gyakran támaszt jelentős demokratikus kihívásokat, különösen a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodások megkötésekor, |
| --- | --- |

G.

mivel a választások utáni kormányalakítás gyakran támaszt jelentős demokratikus kihívásokat, különösen a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodások megkötésekor,

| H. | mivel mind az uniós, mind az AKCS-országoknak határozott közös érdeke a demokrácia folyamatos fejlesztése és a megfelelően működő alkotmányosság megteremtése, |
| --- | --- |

H.

mivel mind az uniós, mind az AKCS-országoknak határozott közös érdeke a demokrácia folyamatos fejlesztése és a megfelelően működő alkotmányosság megteremtése,

| I. | mivel a humán, gazdasági és társadalmi fejlődés lehetővé teszi a parlamentáris demokrácia könnyebb működését, |
| --- | --- |

I.

mivel a humán, gazdasági és társadalmi fejlődés lehetővé teszi a parlamentáris demokrácia könnyebb működését,

| J. | mivel a közügyek és a közpénzek kezelésének tisztességessége a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság központi eleme, mivel a politikai vezetőknek politikailag és jogilag elszámoltathatónak kell lenniük a közpénzek magáncélú felhasználásáért, |
| --- | --- |

J.

mivel a közügyek és a közpénzek kezelésének tisztességessége a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság központi eleme, mivel a politikai vezetőknek politikailag és jogilag elszámoltathatónak kell lenniük a közpénzek magáncélú felhasználásáért,

| K. | mivel a határoktól függetlenül ugyanazokat az elveket kell alkalmazni, és ezek az elvek nem vethetők alá egyedi nemzeti vagy regionális „normáknak”, |
| --- | --- |

K.

mivel a határoktól függetlenül ugyanazokat az elveket kell alkalmazni, és ezek az elvek nem vethetők alá egyedi nemzeti vagy regionális „normáknak”,

I.   Demokratikus alapelvek

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szilárd demokrácia alapjait a jogok egyetemessége, minden polgár törvény előtti egyenlősége és az egyének szabadsága képezik; rámutat annak alapvető fontosságára, hogy egy országban minden kultúrát, vallást és etnikai csoportot tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a szilárd demokrácia alapjait a jogok egyetemessége, minden polgár törvény előtti egyenlősége és az egyének szabadsága képezik; rámutat annak alapvető fontosságára, hogy egy országban minden kultúrát, vallást és etnikai csoportot tiszteletben kell tartani;

| 2. | emlékeztet arra, hogy minden demokratikus rendszer alkotmányon és az ahhoz kapcsolódó joghatóságon alapul, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a bíróságok függetlensége elvének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy minden demokratikus rendszer alkotmányon és az ahhoz kapcsolódó joghatóságon alapul, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a bíróságok függetlensége elvének tiszteletben tartását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a hatalmi ágak (végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom) egyensúlya a demokrácia gyakorlásának elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a hatalmi ágak (végrehajtó, törvényhozó és bírói hatalom) egyensúlya a demokrácia gyakorlásának elengedhetetlen feltétele;

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szabad, tisztességes és torzításoktól mentes választásokon és népszavazásokon rendszeresen konzultáljanak a néppel, amelyeket kiterjedt tájékoztató kampányok és viták előznek meg; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szabad, tisztességes és torzításoktól mentes választásokon és népszavazásokon rendszeresen konzultáljanak a néppel, amelyeket kiterjedt tájékoztató kampányok és viták előznek meg;

| 5. | hangsúlyozza a pluralista politikai pártrendszer és az ellenzéki jogállás világos meghatározásának fontosságát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a pluralista politikai pártrendszer és az ellenzéki jogállás világos meghatározásának fontosságát;

| 6. | hangsúlyozza az uniós és AKCS-országok közös értékeit és célkitűzéseit a demokrácia és a felelősségteljes kormányzás terén; kiemeli azonban, hogy minden országnak megvannak a maga kulturális és történelmi sajátosságai, és mindezeket a különbségeket tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az uniós és AKCS-országok közös értékeit és célkitűzéseit a demokrácia és a felelősségteljes kormányzás terén; kiemeli azonban, hogy minden országnak megvannak a maga kulturális és történelmi sajátosságai, és mindezeket a különbségeket tiszteletben kell tartani;

| 7. | hangsúlyozza, hogy független, szabad és plurális média nélkül egyetlen társadalom sem lehet valóban demokratikus; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy független, szabad és plurális média nélkül egyetlen társadalom sem lehet valóban demokratikus;

| 8. | elővigyázatosságra szólít fel mind az uniós, mind pedig az AKCS-tagállamok választási rendszereivel kapcsolatban; óv az olyan gyakorlatoktól, mint például a választókerületek önkényes meghatározása, a választási listák manipulálása, részrehajlás a bírák részéről az alkotmányossági vagy választási jogvitákban, valamint az alkotmány átalakítása vagy módosítása, hogy eleget tegyenek a hatalmon lévők elvárásainak; |
| --- | --- |

8.

elővigyázatosságra szólít fel mind az uniós, mind pedig az AKCS-tagállamok választási rendszereivel kapcsolatban; óv az olyan gyakorlatoktól, mint például a választókerületek önkényes meghatározása, a választási listák manipulálása, részrehajlás a bírák részéről az alkotmányossági vagy választási jogvitákban, valamint az alkotmány átalakítása vagy módosítása, hogy eleget tegyenek a hatalmon lévők elvárásainak;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a választásokat és a képviseleti demokráciát nem szabad problémának tekinteni, hanem megoldásnak kell tartani, ami azt jelenti, hogy:






  — | szabadnak és tisztességesnek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a választásokat és a képviseleti demokráciát nem szabad problémának tekinteni, hanem megoldásnak kell tartani, ami azt jelenti, hogy:

—

szabadnak és tisztességesnek kell lenniük;

| — | a vesztesnek el kell fogadnia az eredményeket, és azokat csak alkotmányos eszközökkel vitathatja; |
| --- | --- |

—

a vesztesnek el kell fogadnia az eredményeket, és azokat csak alkotmányos eszközökkel vitathatja;

| — | a többségnek tiszteletben kell tartania a kisebbségeket, a hatalmi ágak szétválasztását és a bíróság függetlenségét; |
| --- | --- |

—

a többségnek tiszteletben kell tartania a kisebbségeket, a hatalmi ágak szétválasztását és a bíróság függetlenségét;

| 10. | hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van a mindennapi problémák kezelésére, mint amilyen a szegénység, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a korrupció, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a lakosság úgy érzékeli, hogy a demokrácia nem javított mindennapi életükön; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van a mindennapi problémák kezelésére, mint amilyen a szegénység, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a korrupció, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a lakosság úgy érzékeli, hogy a demokrácia nem javított mindennapi életükön;

II.   Demokratikus intézmények

| 11. | hangsúlyozza a hatalmi ágak nyilvánvaló egyensúlyának és szétválasztásának fontosságát; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a hatalmi ágak nyilvánvaló egyensúlyának és szétválasztásának fontosságát;

| 12. | ajánlja, hogy az alkotmányok határozzák meg világosan a hatalmi ágak szétválasztására vonatkozó szabályokat és részletezzék az ennek megfelelő intézményi keretet; fenntartásainak ad hangot a rugalmas alkotmányokkal kapcsolatban, amelyeket gyakran módosítanak; |
| --- | --- |

12.

ajánlja, hogy az alkotmányok határozzák meg világosan a hatalmi ágak szétválasztására vonatkozó szabályokat és részletezzék az ennek megfelelő intézményi keretet; fenntartásainak ad hangot a rugalmas alkotmányokkal kapcsolatban, amelyeket gyakran módosítanak;

| 13. | hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a parlamenteknek kell betölteniük a végrehajtó hatalom felügyeletében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a parlamenteknek kell betölteniük a végrehajtó hatalom felügyeletében;

| 14. | reméli, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés kulcsszerepet fog játszani a vélemények, tapasztalatok és gyakorlatok cseréjében a parlamenti munka terén; |
| --- | --- |

14.

reméli, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés kulcsszerepet fog játszani a vélemények, tapasztalatok és gyakorlatok cseréjében a parlamenti munka terén;

| 15. | támogatja az olyan intézmények és mechanizmusok bevezetését, amelyek megakadályozzák a vagyon monopolizálását és a korrupciót; |
| --- | --- |

15.

támogatja az olyan intézmények és mechanizmusok bevezetését, amelyek megakadályozzák a vagyon monopolizálását és a korrupciót;

| 16. | ajánlja a politikai hatalomátadás szabályainak egyértelmű meghatározását, miközben figyelmeztet a könnyen módosítható alkotmányok veszélyeire; |
| --- | --- |

16.

ajánlja a politikai hatalomátadás szabályainak egyértelmű meghatározását, miközben figyelmeztet a könnyen módosítható alkotmányok veszélyeire;

| 17. | támogatja, hogy az alkotmányos alapvető jogokat úgy dolgozzák ki, hogy minden megengedett korlátozást egyértelműen meghatároznak és körülhatárolnak, és azokat szigorúan közérdekű feltételekhez kötik; |
| --- | --- |

17.

támogatja, hogy az alkotmányos alapvető jogokat úgy dolgozzák ki, hogy minden megengedett korlátozást egyértelműen meghatároznak és körülhatárolnak, és azokat szigorúan közérdekű feltételekhez kötik;

| 18. | elismeri, hogy a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodások ugyan hasznosnak bizonyulhatnak súlyos válságok esetén, azonban ezeket az intézkedéseket csak rendkívül kivételes körülmények között és korlátozott időtartamra szabad meghozni; hangsúlyozza, hogy a közös hatalomgyakorlás az igazi, kritikus ellenzék hiányához vezethet, ami Zimbabwe és Kenya példáján is nyilvánvaló; hangsúlyozza, hogy a közös hatalomgyakorlás egészen más, mint a koalíciós kormányzás; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodások ugyan hasznosnak bizonyulhatnak súlyos válságok esetén, azonban ezeket az intézkedéseket csak rendkívül kivételes körülmények között és korlátozott időtartamra szabad meghozni; hangsúlyozza, hogy a közös hatalomgyakorlás az igazi, kritikus ellenzék hiányához vezethet, ami Zimbabwe és Kenya példáján is nyilvánvaló; hangsúlyozza, hogy a közös hatalomgyakorlás egészen más, mint a koalíciós kormányzás;

| 19. | figyelmeztet arra, hogy a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodásokon alapuló hatalommegosztás soha sincs világosan meghatározva, és ezzel még több konfliktust teremt, továbbá azzal a kockázattal jár, hogy nem vesznek tudomást a civil társadalom véleményéről, mivel az ilyen megállapodások gyakran a politikai pártok elitjeinek megállapodásai; |
| --- | --- |

19.

figyelmeztet arra, hogy a közös hatalomgyakorlásra vonatkozó megállapodásokon alapuló hatalommegosztás soha sincs világosan meghatározva, és ezzel még több konfliktust teremt, továbbá azzal a kockázattal jár, hogy nem vesznek tudomást a civil társadalom véleményéről, mivel az ilyen megállapodások gyakran a politikai pártok elitjeinek megállapodásai;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az ellenzéki státusz létfontosságú a demokrácia gyakorlásához, ahogy a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szigorú szabályok is; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az ellenzéki státusz létfontosságú a demokrácia gyakorlásához, ahogy a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szigorú szabályok is;

| 21. | emlékeztet arra, hogy a választási kampányok alatt szigorúan ellenőrizni kell az állami források elosztását; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a választási kampányok alatt szigorúan ellenőrizni kell az állami források elosztását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy minden választásnak szabadnak, tisztességesnek és torzításoktól mentesnek kell lennie, az eredményeket pedig pontosan be kell tartani; hangsúlyozza, hogy a választások eszközként való felhasználása veszélyezteti a demokráciát; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy minden választásnak szabadnak, tisztességesnek és torzításoktól mentesnek kell lennie, az eredményeket pedig pontosan be kell tartani; hangsúlyozza, hogy a választások eszközként való felhasználása veszélyezteti a demokráciát;

III.   Demokratikus kihívások

| 23. | üdvözli, hogy egyre több demokratikus választást tartanak az afrikai kontinensen, miközben sürgeti a választások szoros nyomon követésének folytatását, nem csupán a választások alatt és előtt, hanem elsősorban a választások után, és megismétli, hogy a független országos választási bizottságok központi szerepet töltenek be, beleértve a pénzügyi támogatást is; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi gyakran nem rendelkezik kellő erőforrásokkal; hangsúlyozza annak biztosításának fontosságát, hogy az illetékes nemzeti és nemzetközi szervek nyomon kövessék a választásokat; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy egyre több demokratikus választást tartanak az afrikai kontinensen, miközben sürgeti a választások szoros nyomon követésének folytatását, nem csupán a választások alatt és előtt, hanem elsősorban a választások után, és megismétli, hogy a független országos választási bizottságok központi szerepet töltenek be, beleértve a pénzügyi támogatást is; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi gyakran nem rendelkezik kellő erőforrásokkal; hangsúlyozza annak biztosításának fontosságát, hogy az illetékes nemzeti és nemzetközi szervek nyomon kövessék a választásokat;

| 24. | a demokrácia előmozdítása érdekében intézkedéseket ajánl, hogy biztosítsák a polgárság kialakulását annak minden politikai, gazdasági és társadalmi dimenziójában, mégpedig egyedi szabálycsomagon és magas szintű oktatási rendszeren keresztül; |
| --- | --- |

24.

a demokrácia előmozdítása érdekében intézkedéseket ajánl, hogy biztosítsák a polgárság kialakulását annak minden politikai, gazdasági és társadalmi dimenziójában, mégpedig egyedi szabálycsomagon és magas szintű oktatási rendszeren keresztül;

| 25. | hangsúlyozza azt a pozitív szerepet, amelyet a hadsereg játszott a demokráciába való átmenet biztosításában Guineában és Nigerben; reméli, hogy az átmenetet lebonyolító hatóságok tartózkodnak attól, hogy jelöltként induljanak a demokráciához való visszatérés érdekében tartandó választásokon; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza azt a pozitív szerepet, amelyet a hadsereg játszott a demokráciába való átmenet biztosításában Guineában és Nigerben; reméli, hogy az átmenetet lebonyolító hatóságok tartózkodnak attól, hogy jelöltként induljanak a demokráciához való visszatérés érdekében tartandó választásokon;

| 26. | elítéli az AKCS-országok néhány vezetőjének erőtlen kötelezettségvállalását a demokratikus értékek mellett, ami gyakran a hagyomány sérthetetlen szuverenitásának túlsúlyában tükröződik; |
| --- | --- |

26.

elítéli az AKCS-országok néhány vezetőjének erőtlen kötelezettségvállalását a demokratikus értékek mellett, ami gyakran a hagyomány sérthetetlen szuverenitásának túlsúlyában tükröződik;

| 27. | sajnálja, hogy a korábbi választásokon, például a legutóbbi ruandai választásokon nem voltak uniós választás-megfigyelő csoportok, és kéri az önálló közös AKCS–EU missziók számának növelését a jövőben, összekapcsolva a két fél kiterjedt és eltérő tapasztalatait; hangsúlyozza az AKCS-országok és az EU nemzeti képviselői közötti együttműködés hozzáadott értékét e missziók során; |
| --- | --- |

27.

sajnálja, hogy a korábbi választásokon, például a legutóbbi ruandai választásokon nem voltak uniós választás-megfigyelő csoportok, és kéri az önálló közös AKCS–EU missziók számának növelését a jövőben, összekapcsolva a két fél kiterjedt és eltérő tapasztalatait; hangsúlyozza az AKCS-országok és az EU nemzeti képviselői közötti együttműködés hozzáadott értékét e missziók során;

| 28. | sajnálkozik amiatt, hogy a korrupció veszélyt jelent a demokráciára, az EU-n belül is; |
| --- | --- |

28.

sajnálkozik amiatt, hogy a korrupció veszélyt jelent a demokráciára, az EU-n belül is;

| 29. | óva int a jogalkotási szinten éppen a küszöbön álló választások előtt bevezetett alkotmányos reformoktól és választójogi változtatásokról, és hangsúlyozza annak kockázatát, hogy ezek a változások befolyásolhatják a szavazási eredményeket; |
| --- | --- |

29.

óva int a jogalkotási szinten éppen a küszöbön álló választások előtt bevezetett alkotmányos reformoktól és választójogi változtatásokról, és hangsúlyozza annak kockázatát, hogy ezek a változások befolyásolhatják a szavazási eredményeket;

| 30. | elismerően nyilatkozik egyrészről a parlamentek egyre erősebb pozíciójáról több országban, aminek kiemelkedő példája volt 2006-ban a nigériai parlament figyelemre méltó ellenállása a harmadik elnöki ciklust lehetővé tevő alkotmánymódosítással szemben; ösztönzi a rendszeres konzultációt és a nemzeti parlamentek által megfogalmazott álláspontok figyelembevételét; |
| --- | --- |

30.

elismerően nyilatkozik egyrészről a parlamentek egyre erősebb pozíciójáról több országban, aminek kiemelkedő példája volt 2006-ban a nigériai parlament figyelemre méltó ellenállása a harmadik elnöki ciklust lehetővé tevő alkotmánymódosítással szemben; ösztönzi a rendszeres konzultációt és a nemzeti parlamentek által megfogalmazott álláspontok figyelembevételét;

| 31. | üdvözli a 2011. márciusi békés elnökválasztást Nigerben, és hangsúlyozza, hogy ez mérföldkő a demokrácia felé való átmenet folyamatában; hasonlóképpen üdvözli a Dél-Szudán függetlenségéről 2011 januárjában megtartott, jól szervezett és békés népszavazást, amely bizonyította, hogy a két fél békésen akarja rendezni a függetlenség kérdését; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a 2011. márciusi békés elnökválasztást Nigerben, és hangsúlyozza, hogy ez mérföldkő a demokrácia felé való átmenet folyamatában; hasonlóképpen üdvözli a Dél-Szudán függetlenségéről 2011 januárjában megtartott, jól szervezett és békés népszavazást, amely bizonyította, hogy a két fél békésen akarja rendezni a függetlenség kérdését;

| 32. | elítéli, hogy Elefántcsontpart leköszönő elnöke, Laurent Gbagbo elutasította a Független Választási Bizottság által kihirdetett és az ENSZ által jóváhagyott eredmények elfogadását; |
| --- | --- |

32.

elítéli, hogy Elefántcsontpart leköszönő elnöke, Laurent Gbagbo elutasította a Független Választási Bizottság által kihirdetett és az ENSZ által jóváhagyott eredmények elfogadását;

| 33. | támogatja a polgárok azon jogát, hogy békés tüntetéseken nyilvánítsák ki a politikai változás iránti akaratukat, és támogatja a diktatúrában élő emberek tömegtüntetéseinek demokratikus mozgalmait; elítéli e tüntetések elleni fellépésként a fegyveres erők aránytalan bevetését; |
| --- | --- |

33.

támogatja a polgárok azon jogát, hogy békés tüntetéseken nyilvánítsák ki a politikai változás iránti akaratukat, és támogatja a diktatúrában élő emberek tömegtüntetéseinek demokratikus mozgalmait; elítéli e tüntetések elleni fellépésként a fegyveres erők aránytalan bevetését;

IV.   Konkrét intézkedések

| 34. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, amely bővíti az Európai Parlament hatásköreit fellépései demokratikus dimenziójának erősítése céljából; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, amely bővíti az Európai Parlament hatásköreit fellépései demokratikus dimenziójának erősítése céljából;

| 35. | felszólítja az összes országot, hogy ratifikálják a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, és sajnálja, hogy több AKCS-ország sem garantálja kellő mértékben a gondolatszabadságot és a kulturális jogokat; ösztönzi az ezekben a témákban folytatott közös vitákat az EU tagállamai és az AKCS-országok között; |
| --- | --- |

35.

felszólítja az összes országot, hogy ratifikálják a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, és sajnálja, hogy több AKCS-ország sem garantálja kellő mértékben a gondolatszabadságot és a kulturális jogokat; ösztönzi az ezekben a témákban folytatott közös vitákat az EU tagállamai és az AKCS-országok között;

| 36. | támogatja az AU, a CARICOM, a COMESA, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) munkája során tett erőfeszítéseket és elismeri annak fontosságát; üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint például a PIANZEA (2); rámutat arra, hogy konkrét intézkedésekre van szükség, mint például a választási megfigyelők további képzése az IGAD és a SADC keretében; |
| --- | --- |

36.

támogatja az AU, a CARICOM, a COMESA, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) munkája során tett erőfeszítéseket és elismeri annak fontosságát; üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint például a PIANZEA (2); rámutat arra, hogy konkrét intézkedésekre van szükség, mint például a választási megfigyelők további képzése az IGAD és a SADC keretében;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a képzésen és átképzésen keresztül erősíteni kell azon személyek belső képességeit, akiket a demokratikus intézmények és szervek (alkotmánybíróság, független országos választási bizottságok) vezetésére kértek fel, és részt vesznek a választások lebonyolításában, mégpedig azzal a céllal, hogy lehetőség szerint ésszerűsítsék a választási folyamat különböző műveleteit, és elkerüljék azokat a csapdákat, amelyek gyakran válságokhoz vezetnek a választások után; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a képzésen és átképzésen keresztül erősíteni kell azon személyek belső képességeit, akiket a demokratikus intézmények és szervek (alkotmánybíróság, független országos választási bizottságok) vezetésére kértek fel, és részt vesznek a választások lebonyolításában, mégpedig azzal a céllal, hogy lehetőség szerint ésszerűsítsék a választási folyamat különböző műveleteit, és elkerüljék azokat a csapdákat, amelyek gyakran válságokhoz vezetnek a választások után;

| 38. | kéri, hogy az oktatás keretében többet foglalkozzanak a demokrácia fogalmával az AKCS- és uniós országokban; vállalja, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében megvizsgálja a lehetséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy az oktatás keretében többet foglalkozzanak a demokrácia fogalmával az AKCS- és uniós országokban; vállalja, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében megvizsgálja a lehetséges intézkedéseket;

| 39. | bátorítja az uniós és AKCS-tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket a bevált gyakorlatok megosztására az alkotmányjog területén, például azzal, hogy szakértői szinten viszonosságon alapuló cseremissziókat szerveznek; |
| --- | --- |

39.

bátorítja az uniós és AKCS-tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket a bevált gyakorlatok megosztására az alkotmányjog területén, például azzal, hogy szakértői szinten viszonosságon alapuló cseremissziókat szerveznek;

| 40. | vállalja, hogy továbbra is nyomon követi a demokratikus tendenciákat, és megerősíti annak szükségességét, hogy megfelelő intézkedéseket fogadjanak el a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján, ha egy uniós vagy AKCS-tagállam nem teljesíti kötelezettségeit, ahogy azt nemrégiben az EU Tanácsa megtette Madagaszkárral és a Fidzsi Köztársasággal szemben; |
| --- | --- |

40.

vállalja, hogy továbbra is nyomon követi a demokratikus tendenciákat, és megerősíti annak szükségességét, hogy megfelelő intézkedéseket fogadjanak el a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján, ha egy uniós vagy AKCS-tagállam nem teljesíti kötelezettségeit, ahogy azt nemrégiben az EU Tanácsa megtette Madagaszkárral és a Fidzsi Köztársasággal szemben;

| 41. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

41.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (3)

a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) költségvetési támogatás útján történő nyújtásáról az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

összeült Budapesten (Magyarország), 2011. május 16-tól18-ig,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, valamint 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált AKCS–EK partnerségi megállapodásra, és különösen annak 1., 2., 9., 33. és 61. cikkére,

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 18-i millenniumi nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat mint a szegénység felszámolásának a nemzetközi közösség által közösen kitűzött céljait,

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokról 2010. szeptember 22-én New Yorkban megrendezett csúcstalálkozón az Egyesül Nemzetek Közgyűlése által „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” címmel elfogadott határozatra,

tekintettel a segélyhatékonyságáról szóló, 2005. évi Párizsi Nyilatkozatra és a 2008. évi accrai cselekvési programra,

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusra,

tekintettel az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról és a külső támogatási politikájáról, valamint azok 2009. évi végrehajtásáról szóló, 2010. évi éves jelentésre,

tekintettel a Bizottság 2010. október 19-i, „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövője” című zöld könyvére,

tekintettel a Számvevőszéknek az a nyolcadik, kilencedik és tízedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről szóló, 2010. november 9-i éves jelentésére című, 2010. november 9-i dokumentumára (4),

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban” című, 11/2010. sz. különjelentésére,

tekintettel az Európai Parlament Uniós Külső Politikák Főigazgatóságának Tematikus Osztálya által készített, „A költségvetési támogatás nyomon követése a fejlődő országokban: A költségvetési támogatások feletti nemzeti ellenőrzési mechanizmusok összehasonlító elemzése a fejlődő országokban” című, 2010. július 15-i tanulmányra,

tekintettel a segélyek hatékonyságáról és a hivatalos fejlesztéstámogatás meghatározásáról 2008. november 28-án Port Moresbyben elfogadott állásfoglalására (5),

tekintettel a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP–EU/100.900/11/végleges),

| A. | mivel az AKCS–EU fejlesztésfinanszírozási együttműködés az AKCS-államok fejlesztési stratégiáin és a segélyhatékonyságot és koordinációt biztosító kölcsönös jogokon és kötelezettségeken alapul, |
| --- | --- |

A.

mivel az AKCS–EU fejlesztésfinanszírozási együttműködés az AKCS-államok fejlesztési stratégiáin és a segélyhatékonyságot és koordinációt biztosító kölcsönös jogokon és kötelezettségeken alapul,

| B. | mivel az adományozó és partnerországok egyaránt választ kívánnak adni a segélyhatékonysággal kapcsolatban felmerülő kérdésekre, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) a szegénység felszámolásával, valamint a béke és fellendülés előmozdításával teljes mértékben az emberek életét érintő pozitív hatásokban nyilvánuljon meg, |
| --- | --- |

B.

mivel az adományozó és partnerországok egyaránt választ kívánnak adni a segélyhatékonysággal kapcsolatban felmerülő kérdésekre, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) a szegénység felszámolásával, valamint a béke és fellendülés előmozdításával teljes mértékben az emberek életét érintő pozitív hatásokban nyilvánuljon meg,

| C. | mivel a költségvetési támogatás a segélyezés egyre fontosabb módozatává vált, és mivel az Európai Bizottság célja az, hogy a 9. EFA szerinti programozható finanszírozás 25%-áról csaknem a 10. EFA szerinti programozható segély 50%-ára növelje a költségvetési támogatást, |
| --- | --- |

C.

mivel a költségvetési támogatás a segélyezés egyre fontosabb módozatává vált, és mivel az Európai Bizottság célja az, hogy a 9. EFA szerinti programozható finanszírozás 25%-áról csaknem a 10. EFA szerinti programozható segély 50%-ára növelje a költségvetési támogatást,

| D. | mivel a költségvetési támogatás hozzájárult ahhoz, hogy számos AKCS-államban növelték az EFA-források kötelezettségvállalási és kifizetési szintjét, |
| --- | --- |

D.

mivel a költségvetési támogatás hozzájárult ahhoz, hogy számos AKCS-államban növelték az EFA-források kötelezettségvállalási és kifizetési szintjét,

| E. | mivel a 2009-es költségvetési támogatás az EU költségvetés és az EFA összes kötelezettségvállalásainak 28%-át képviseli (2,32 milliárd EUR), és mivel az általános költségvetés támogatása (GBS) 860 millió eurót tett ki, ami az összes új költségvetési támogatási művelet 35%-a (valamennyi kedvezményezett AKCS-ország volt), miközben az ágazati költségvetés támogatása az AKCS-ra vonatkozó új költségvetési támogatási kötelezettségvállalások 33%-át képviselte; mivel az uniós tagállamok által kétoldalú alapon nyújtott költségvetési támogatások összege és elosztása jelentősen eltér, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2009-es költségvetési támogatás az EU költségvetés és az EFA összes kötelezettségvállalásainak 28%-át képviseli (2,32 milliárd EUR), és mivel az általános költségvetés támogatása (GBS) 860 millió eurót tett ki, ami az összes új költségvetési támogatási művelet 35%-a (valamennyi kedvezményezett AKCS-ország volt), miközben az ágazati költségvetés támogatása az AKCS-ra vonatkozó új költségvetési támogatási kötelezettségvállalások 33%-át képviselte; mivel az uniós tagállamok által kétoldalú alapon nyújtott költségvetési támogatások összege és elosztása jelentősen eltér,

| F. | mivel a költségvetési támogatás egyik célja az adományozók és kedvezményezettek közötti politikai párbeszéd javítása, mivel azt a prioritások meghatározása és az értékelés terén az adományozók és kedvezményezettek közötti partnerségek keretében hajtják végre, ami elősegíti az adományozók hozzájárulásainak hozzáigazítását az ország saját szükségleteihez és preferenciáihoz, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a saját nemzeti szegénységcsökkentési stratégiákat vagy ágazati stratégiákat, |
| --- | --- |

F.

mivel a költségvetési támogatás egyik célja az adományozók és kedvezményezettek közötti politikai párbeszéd javítása, mivel azt a prioritások meghatározása és az értékelés terén az adományozók és kedvezményezettek közötti partnerségek keretében hajtják végre, ami elősegíti az adományozók hozzájárulásainak hozzáigazítását az ország saját szükségleteihez és preferenciáihoz, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a saját nemzeti szegénységcsökkentési stratégiákat vagy ágazati stratégiákat,

| G. | mivel a költségvetési támogatás a felelősségvállalás elvével összhangban az országos rendszereket használja fel (és nem párhuzamos struktúrákat és intézményeket hoz létre a partnerországokban), azzal a céllal, hogy növelje a kiszámíthatóságot, és elkerülje a támogatás elaprózódását, a bürokráciát és a tranzakciós költségeket mind az adományozó, mind pedig a partnerországok tekintetében, |
| --- | --- |

G.

mivel a költségvetési támogatás a felelősségvállalás elvével összhangban az országos rendszereket használja fel (és nem párhuzamos struktúrákat és intézményeket hoz létre a partnerországokban), azzal a céllal, hogy növelje a kiszámíthatóságot, és elkerülje a támogatás elaprózódását, a bürokráciát és a tranzakciós költségeket mind az adományozó, mind pedig a partnerországok tekintetében,

| H. | mivel még mindig szorosabb együttműködésre van szükség az adományozók között, és mivel a költségvetési támogatás lehetővé teszi az adományozók fellépéseinek jobb összehangolását, |
| --- | --- |

H.

mivel még mindig szorosabb együttműködésre van szükség az adományozók között, és mivel a költségvetési támogatás lehetővé teszi az adományozók fellépéseinek jobb összehangolását,

| I. | mivel a költségvetési támogatást politikailag kényes kérdésnek tekintik, azonban olyan segélyezési eszköz, amelyet nem szabad túlterhelni politikai követelésekkel, |
| --- | --- |

I.

mivel a költségvetési támogatást politikailag kényes kérdésnek tekintik, azonban olyan segélyezési eszköz, amelyet nem szabad túlterhelni politikai követelésekkel,

| J. | mivel nem szabad költségvetési támogatást nyújtani ott, ahol bizonyított a korrupció, |
| --- | --- |

J.

mivel nem szabad költségvetési támogatást nyújtani ott, ahol bizonyított a korrupció,

| K. | mivel a költségvetési támogatás hozzájárulhat az intézményi kapacitás kiépítéséhez és a hazai érdekelt felek elszámoltathatóságának és felügyeletének javításához; mivel azonban sikerét a kormányok állami kiadásaikkal kapcsolatos tervezési, végrehajtási és elszámolási képessége határozza meg; mivel a kormányzás szempontjából döntő fontosságú az elszámoltathatóság hazai megkövetelése, |
| --- | --- |

K.

mivel a költségvetési támogatás hozzájárulhat az intézményi kapacitás kiépítéséhez és a hazai érdekelt felek elszámoltathatóságának és felügyeletének javításához; mivel azonban sikerét a kormányok állami kiadásaikkal kapcsolatos tervezési, végrehajtási és elszámolási képessége határozza meg; mivel a kormányzás szempontjából döntő fontosságú az elszámoltathatóság hazai megkövetelése,

| L. | mivel a civil társadalmat kellően be kell vonni a költségvetési támogatásról folytatott párbeszédbe, a költségvetési támogatási programok végrehajtásába és a költségvetési kiadás értékelésébe, és mivel a parlamenteknek teljes szerepet kell betölteniük mind az alulról felfelé, mind pedig a felülről lefelé irányuló nyomon követésben és értékelésben; mivel az ellenőrző intézmények fontos szerepet játszanak a költségvetési támogatás nyomon követésében és ellenőrzésében, |
| --- | --- |

L.

mivel a civil társadalmat kellően be kell vonni a költségvetési támogatásról folytatott párbeszédbe, a költségvetési támogatási programok végrehajtásába és a költségvetési kiadás értékelésébe, és mivel a parlamenteknek teljes szerepet kell betölteniük mind az alulról felfelé, mind pedig a felülről lefelé irányuló nyomon követésben és értékelésben; mivel az ellenőrző intézmények fontos szerepet játszanak a költségvetési támogatás nyomon követésében és ellenőrzésében,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatásnak a fejlesztési célú pénzügyi segítségnyújtás eszközeként az állami kiadások fenntartható növelésén keresztül a szegénység csökkentésére és a millenniumi fejlesztési célok elérésére kell összpontosítania, és csak akkor lehet eredményes, ha egy valódi partnerség keretében mindkét fél vállalja kötelezettségeit; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatásnak a fejlesztési célú pénzügyi segítségnyújtás eszközeként az állami kiadások fenntartható növelésén keresztül a szegénység csökkentésére és a millenniumi fejlesztési célok elérésére kell összpontosítania, és csak akkor lehet eredményes, ha egy valódi partnerség keretében mindkét fél vállalja kötelezettségeit;

| 2. | felkéri az adományozó országokat, hogy az országos költségvetési rendszereken keresztül folyósított támogatásokat emeljék a megígért 50%-os szintre, figyelembe véve a jogosultsági kritériumokat; felkéri az Európai Bizottságot és az érdekelt AKCS-országokat, hogy dolgozzanak a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződések megkötésén; |
| --- | --- |

2.

felkéri az adományozó országokat, hogy az országos költségvetési rendszereken keresztül folyósított támogatásokat emeljék a megígért 50%-os szintre, figyelembe véve a jogosultsági kritériumokat; felkéri az Európai Bizottságot és az érdekelt AKCS-országokat, hogy dolgozzanak a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződések megkötésén;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a segélyezés fő módozataként a költségvetési támogatást használja, feltéve, hogy teljesülnek a Cotonoui Megállapodásban meghatározott jogosultsági kritériumok, és ösztönözze a költségvetési támogatásra vonatkozó együttes uniós cél meghatározását; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a segélyezés fő módozataként a költségvetési támogatást használja, feltéve, hogy teljesülnek a Cotonoui Megállapodásban meghatározott jogosultsági kritériumok, és ösztönözze a költségvetési támogatásra vonatkozó együttes uniós cél meghatározását;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a költségvetési támogatás lehetséges kockázatainak és hasznának országos szintű értékelését, és azt ossza meg az adományozókkal és a kedvezményezettekkel, lehetővé téve, hogy megválasszák a költségvetési támogatás hatókörét, nagyságrendjét, kialakítását és szerepét bármelyik adott partnerországban; megjegyzi ebben az összefüggésben, hogy problémát okozhatnak a jelentős mennyiségű költségvetési támogatások, ha még nem alakult ki a makrogazdasági stabilitás és az alapvető fontosságú költségvetési fegyelem; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a költségvetési támogatás lehetséges kockázatainak és hasznának országos szintű értékelését, és azt ossza meg az adományozókkal és a kedvezményezettekkel, lehetővé téve, hogy megválasszák a költségvetési támogatás hatókörét, nagyságrendjét, kialakítását és szerepét bármelyik adott partnerországban; megjegyzi ebben az összefüggésben, hogy problémát okozhatnak a jelentős mennyiségű költségvetési támogatások, ha még nem alakult ki a makrogazdasági stabilitás és az alapvető fontosságú költségvetési fegyelem;

| 5. | felszólítja az EU-t, hogy fogadjon el egy dinamikus és fokozatos növelésen alapuló megközelítést a költségvetési támogatással kapcsolatban, ahogy javul a kapacitás a partnerországokban; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t, hogy fogadjon el egy dinamikus és fokozatos növelésen alapuló megközelítést a költségvetési támogatással kapcsolatban, ahogy javul a kapacitás a partnerországokban;

| 6. | felszólítja az EU-t, hogy arra törekedve dolgozza ki és kezelje a költségvetési támogatást, hogy kiaknázza a más támogatási módozatokkal való kiegészítő jelleget, és előmozdítsa a különböző általános és ágazati költségvetési támogatási eszközök közelítését és koordinációját; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a költségvetési támogatás egy része decentralizálásának vonatkozásait; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az EU-t, hogy arra törekedve dolgozza ki és kezelje a költségvetési támogatást, hogy kiaknázza a más támogatási módozatokkal való kiegészítő jelleget, és előmozdítsa a különböző általános és ágazati költségvetési támogatási eszközök közelítését és koordinációját; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a költségvetési támogatás egy része decentralizálásának vonatkozásait;

| 7. | felszólítja az adományozókat, hogy növeljék a koordinációt és a támogatás kiszámíthatóságát, és egyszerűsítsék az eljárásokat; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás adományozóinak a fejlesztési célú koherencia szellemében fel kell készülniük a partnerországokkal szembeni hosszabb távú kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az adományozókat, hogy növeljék a koordinációt és a támogatás kiszámíthatóságát, és egyszerűsítsék az eljárásokat; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás adományozóinak a fejlesztési célú koherencia szellemében fel kell készülniük a partnerországokkal szembeni hosszabb távú kötelezettségvállalásra;

| 8. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jogosultsági kritériumokkal kapcsolatos dinamikus megközelítését; kéri, hogy mélyreható párbeszéd alapján fogadjanak el teljesítménymutatókat az AKCS-országokkal, és mérjék azokat a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok elérése terén megvalósított eredmények alapján, valamint az adományozó és kedvezményezett országok által közösen elfogadott kiemelt területeken; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jogosultsági kritériumokkal kapcsolatos dinamikus megközelítését; kéri, hogy mélyreható párbeszéd alapján fogadjanak el teljesítménymutatókat az AKCS-országokkal, és mérjék azokat a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok elérése terén megvalósított eredmények alapján, valamint az adományozó és kedvezményezett országok által közösen elfogadott kiemelt területeken;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást nem szabad összekapcsolni a politikai feltételességgel, és hogy a politikai párbeszédet az általános együttműködés és partnerség szintjén kell folytatni, és nem egyedi támogatási eszközök, például a költségvetési támogatás keretében; hangsúlyozza azonban a magas szintű politikai párbeszéd fontosságát a költségvetési támogatás hatékony felhasználásához; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást nem szabad összekapcsolni a politikai feltételességgel, és hogy a politikai párbeszédet az általános együttműködés és partnerség szintjén kell folytatni, és nem egyedi támogatási eszközök, például a költségvetési támogatás keretében; hangsúlyozza azonban a magas szintű politikai párbeszéd fontosságát a költségvetési támogatás hatékony felhasználásához;

| 10. | felszólítja az EU-t, hogy rendszeresen vesse fel a költségvetési támogatás parlamenti felügyeletének kérdését a politikai párbeszéd keretében; emlékeztet arra, hogy a támogatás feletti parlamenti felügyelet növelése felé tett kulcsfontosságú lépés, ha a támogatást beépítik a költségvetésbe; felszólítja a kedvezményezett országok kormányait, hogy adják meg parlamentjeiknek az ahhoz szükséges támogatást, hogy elszámoltathassák a végrehajtó hatalmat, és felszólítja a parlamenti képviselőket, hogy használják ki meglévő hatásköreiket; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az EU-t, hogy rendszeresen vesse fel a költségvetési támogatás parlamenti felügyeletének kérdését a politikai párbeszéd keretében; emlékeztet arra, hogy a támogatás feletti parlamenti felügyelet növelése felé tett kulcsfontosságú lépés, ha a támogatást beépítik a költségvetésbe; felszólítja a kedvezményezett országok kormányait, hogy adják meg parlamentjeiknek az ahhoz szükséges támogatást, hogy elszámoltathassák a végrehajtó hatalmat, és felszólítja a parlamenti képviselőket, hogy használják ki meglévő hatásköreiket;

| 11. | felszólítja a partnerországokat, hogy a költségvetési támogatást szilárd, részletes nemzeti szegénységcsökkentési tervekre alapozzák, a kedvezményezett országokat pedig arra, hogy a forrásokat az alapvető közszolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés javítására és a szegénység előfordulásának csökkentésére használják; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a partnerországokat, hogy a költségvetési támogatást szilárd, részletes nemzeti szegénységcsökkentési tervekre alapozzák, a kedvezményezett országokat pedig arra, hogy a forrásokat az alapvető közszolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés javítására és a szegénység előfordulásának csökkentésére használják;

| 12. | kapacitásépítést kér minden minisztériumban, hogy biztosítsák a legszegényebbek vonatkozásában a fokozottabb felelősségteremtést és a stratégiai kiadások nagyobb hatékonyságát, alapvetően az egészségügy, az oktatás, a foglalkoztatás, a mezőgazdaság és az infrastruktúra terén; |
| --- | --- |

12.

kapacitásépítést kér minden minisztériumban, hogy biztosítsák a legszegényebbek vonatkozásában a fokozottabb felelősségteremtést és a stratégiai kiadások nagyobb hatékonyságát, alapvetően az egészségügy, az oktatás, a foglalkoztatás, a mezőgazdaság és az infrastruktúra terén;

| 13. | felszólítja az EU-t, hogy a nemek szerint bontott mutatók felhasználásával alkalmazza a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, a partnerországokat pedig arra, hogy a költségvetési eljárásba építsék be a nemi szempontot, és mozdítsák elő a párbeszédet a női szervezetekkel; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az EU-t, hogy a nemek szerint bontott mutatók felhasználásával alkalmazza a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, a partnerországokat pedig arra, hogy a költségvetési eljárásba építsék be a nemi szempontot, és mozdítsák elő a párbeszédet a női szervezetekkel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást nem szabad összekapcsolni olyan gazdasági feltételek teljesítésével, amelyek valószínűleg akadályozzák az AKCS-országok fejlődését; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást nem szabad összekapcsolni olyan gazdasági feltételek teljesítésével, amelyek valószínűleg akadályozzák az AKCS-országok fejlődését;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az államháztartás rendszerszintű erősítése fontos eleme az átfogó korrupcióellenes stratégiának, amely megköveteli a kedvezményezett országok általi rendszeres felügyeletet; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az államháztartás rendszerszintű erősítése fontos eleme az átfogó korrupcióellenes stratégiának, amely megköveteli a kedvezményezett országok általi rendszeres felügyeletet;

| 16. | felszólítja mind az adományozó, mind pedig a kedvezményezett kormányokat, hogy összpontosítsanak a költségvetés teljes átláthatóságának és az elszámoltathatóságnak a biztosítására, mivel ezek kulcsfontosságúak a felelősségteljes gazdasági és politikai kormányzáshoz; hangsúlyozza, hogy következetesen be kell vonni a nemzeti parlamenteket, hely kormányzatokat és a nem állami szereplőket, és fokozni kell a parlamentek és az ellenőrző intézmények kapacitásépítését, hogy erősítsék a nemzeti szintű elszámoltathatóságot, az államháztartási igazgatási rendszereket és a felügyeleti mechanizmusokat; |
| --- | --- |

16.

felszólítja mind az adományozó, mind pedig a kedvezményezett kormányokat, hogy összpontosítsanak a költségvetés teljes átláthatóságának és az elszámoltathatóságnak a biztosítására, mivel ezek kulcsfontosságúak a felelősségteljes gazdasági és politikai kormányzáshoz; hangsúlyozza, hogy következetesen be kell vonni a nemzeti parlamenteket, hely kormányzatokat és a nem állami szereplőket, és fokozni kell a parlamentek és az ellenőrző intézmények kapacitásépítését, hogy erősítsék a nemzeti szintű elszámoltathatóságot, az államháztartási igazgatási rendszereket és a felügyeleti mechanizmusokat;

| 17. | felszólítja az adományozó és kedvezményezett országokat, hogy a költségvetési támogatáshoz kapcsolódóan fogadjanak el az államháztartási igazgatási rendszereket és az ellenőrzési kapacitást erősítő, a parlamentek kapacitásépítését növelő, valamint a nem állami szereplőket támogató intézkedéseket; felszólítja az AKCS-országokat és a Bizottságot, hogy az AKCS-n belüli együttműködés és a 10. EFA szerinti regionális indikatív programok (RIP) félidős felülvizsgálatának összefüggésében hajtsanak végre egy AKCS-n belüli programot az érdekelt AKCS-országokban a kapacitásépítés támogatására az államháztartási igazgatás javítás céljából, ami szükséges a gyors és ambiciózus reformok fenntartásához; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az adományozó és kedvezményezett országokat, hogy a költségvetési támogatáshoz kapcsolódóan fogadjanak el az államháztartási igazgatási rendszereket és az ellenőrzési kapacitást erősítő, a parlamentek kapacitásépítését növelő, valamint a nem állami szereplőket támogató intézkedéseket; felszólítja az AKCS-országokat és a Bizottságot, hogy az AKCS-n belüli együttműködés és a 10. EFA szerinti regionális indikatív programok (RIP) félidős felülvizsgálatának összefüggésében hajtsanak végre egy AKCS-n belüli programot az érdekelt AKCS-országokban a kapacitásépítés támogatására az államháztartási igazgatás javítás céljából, ami szükséges a gyors és ambiciózus reformok fenntartásához;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az adományozó és partnerországokban a költségvetési támogatással kapcsolatban nyújtott több támogatás fokozni fogja az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, és hozzájárul ezen eszköz hatékonyságának javításához; kéri az értékelő vizsgálatok módszeres felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy azonosítsák a lehetséges hiányosságokat, és így javítsák a végrehajtást; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az adományozó és partnerországokban a költségvetési támogatással kapcsolatban nyújtott több támogatás fokozni fogja az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, és hozzájárul ezen eszköz hatékonyságának javításához; kéri az értékelő vizsgálatok módszeres felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy azonosítsák a lehetséges hiányosságokat, és így javítsák a végrehajtást;

| 19. | ajánlja, hogy a partnerek a lehetséges mértékig szabványosítsák a költségvetési támogatásra vonatkozó értékelési kritériumokat, annak érdekében, hogy biztosítsák e támogatási módozat jobb nyomon követését és értékelését; |
| --- | --- |

19.

ajánlja, hogy a partnerek a lehetséges mértékig szabványosítsák a költségvetési támogatásra vonatkozó értékelési kritériumokat, annak érdekében, hogy biztosítsák e támogatási módozat jobb nyomon követését és értékelését;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, az EU-t és az EU tagállamait, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a 11. EFA számára a 10. EFA forrásaira építve, összhangban azzal a kötelezettségvállalásukkal, hogy 2015-re GNI-jük 0,7%-át az ODA-hoz rendelik, továbbá figyelembe véve a Cotonoui Megállapodás nemrégiben befejezett második felülvizsgálata során elfogadott új kötelezettségek finanszírozási igényét; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, az EU-t és az EU tagállamait, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a 11. EFA számára a 10. EFA forrásaira építve, összhangban azzal a kötelezettségvállalásukkal, hogy 2015-re GNI-jük 0,7%-át az ODA-hoz rendelik, továbbá figyelembe véve a Cotonoui Megállapodás nemrégiben befejezett második felülvizsgálata során elfogadott új kötelezettségek finanszírozási igényét;

| 21. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint az AKCS- és uniós tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

21.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint az AKCS- és uniós tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (6)

a vízszennyezésről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

összeült Budapesten (Magyarország), 2011. május 16-tól18-ig,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az ENSZ Közgyűlése „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 64/292. határozatára,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa „Emberi jogok és az ivóvízhez és a köztisztasághoz való hozzáférés” című, 15/9. határozatára,

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat a nemzetközi közösség által közösen megállapított kritériumokként határozza meg a szegénység felszámolása érdekében, és különösen a hetedik célkitűzésre,

tekintettel az ENSZ főtitkárának a millenniumi nyilatkozat végrehajtásáról szóló 2009. júliusi jelentésére,

tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) „Beyond the Midpoint - achieving the Millennium Development Goals” (Félidőn túl – A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása) című, 2010 januárjában közzétett jelentésére,

tekintettel az UNDP, UNFPA, UNICEF és WFP „Stocktaking on the Millennium Development Goals” (Számadás a millenniumi fejlesztési célokról) című, 2010. januárban közzétett jelentésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) emberi fejlődésről szóló, „Túl a bizonytalanságon: hatalom, szegénység és globális vízválság” című 2006-os jelentésére,

tekintettel az „UN-Water Global Annual Assessment of Sanitation and Drinking-Water (GLAAS)” című, 2010-es éves jelentésre,

tekintettel az UNICEF „Progress for children - Achieving the MDGs with equity” (Előrehaladás a gyermekek számára – a millenniumi fejlesztési célok méltányos megvalósítása) című, 2010. szeptemberben közzétett jelentésére,

tekintettel az Európai Bizottság által 2010. április 21-én kiadott, a millenniumi fejlesztési célok támogatására irányuló tizenkét pontos uniós cselekvési tervre,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésnek a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott magas szintű plenáris ülésére,

tekintettel a G8-ak vízre irányuló, 2003-ban Evianban elfogadott cselekvési tervére és az azzal kapcsolatos későbbi jelentéseire,

tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testületnek az éghajlatváltozásról 1990-ben, 1995-ben, 2001-ben és 2007-ben közzétett értékelő jelentéseire,

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2006. november 23-án Bridgetownban (Barbados) elfogadott, „Víz a fejlődő országokban” című állásfoglalásra,

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/100.915/11/végleges),

| A. | mivel az ENSZ Közgyűlése és Emberi Jogi Tanácsa az ivóvízhez és a közegészségügyhöz való hozzáférést alapvető jogként ismerték el, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Közgyűlése és Emberi Jogi Tanácsa az ivóvízhez és a közegészségügyhöz való hozzáférést alapvető jogként ismerték el,

| B. | mivel a víz az élethez és az egészséghez elengedhetetlen forrás és közjószág, és nem csupán árucikk, és mivel – bár a vízhez való hozzáférés alapvető jog – a társadalom és az egyén felelős annak fenntartható kezeléséért; |
| --- | --- |

B.

mivel a víz az élethez és az egészséghez elengedhetetlen forrás és közjószág, és nem csupán árucikk, és mivel – bár a vízhez való hozzáférés alapvető jog – a társadalom és az egyén felelős annak fenntartható kezeléséért;

| C. | mivel a millenniumi fejlesztési célok hetedik célkitűzése arra irányul, hogy 2015-ig felére csökkenjen azoknak a száma, akik nem rendelkeznek állandó hozzáféréssel az ivóvízhez és az alapvető közegészségügyi infrastruktúrához; mivel minden elért haladás ellenére a helyzet jelenlegi állása szerint épp a Szaharától délre fekvő afrikai országok nem fogják elérni millenniumi fejlesztési céljaikat; mivel az ivóvízellátás és a szennyvízhálózat továbbra is problémát jelent elsősorban a városokon kívül, |
| --- | --- |

C.

mivel a millenniumi fejlesztési célok hetedik célkitűzése arra irányul, hogy 2015-ig felére csökkenjen azoknak a száma, akik nem rendelkeznek állandó hozzáféréssel az ivóvízhez és az alapvető közegészségügyi infrastruktúrához; mivel minden elért haladás ellenére a helyzet jelenlegi állása szerint épp a Szaharától délre fekvő afrikai országok nem fogják elérni millenniumi fejlesztési céljaikat; mivel az ivóvízellátás és a szennyvízhálózat továbbra is problémát jelent elsősorban a városokon kívül,

| D. | mivel az ENSZ legutóbbi adatai hangsúlyozzák, hogy a világon jelenleg több mint 900 millió ember nem jut ivóvízhez, 2 milliárd 600 millió embernek nem áll rendelkezésére alapvető közegészségügyi infrastruktúra, továbbá hogy a szennyezett víz a gyermekhalandóság második leggyakoribb oka a világon, |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ legutóbbi adatai hangsúlyozzák, hogy a világon jelenleg több mint 900 millió ember nem jut ivóvízhez, 2 milliárd 600 millió embernek nem áll rendelkezésére alapvető közegészségügyi infrastruktúra, továbbá hogy a szennyezett víz a gyermekhalandóság második leggyakoribb oka a világon,

| E. | mivel a millenniumi fejlesztési célok hetedik célkitűzésének elérése további 322 millió munkanapnyi nyereséget eredményezne, és az egészségügyi szektor számára évente 7 milliárd dollár megtakarítást tenne lehetővé, mivel továbbá minden, a közegészségügy és az ivóvíz területén befektetett 1 dollárra a gazdasági fejlődés hozama 3–34 dollár, |
| --- | --- |

E.

mivel a millenniumi fejlesztési célok hetedik célkitűzésének elérése további 322 millió munkanapnyi nyereséget eredményezne, és az egészségügyi szektor számára évente 7 milliárd dollár megtakarítást tenne lehetővé, mivel továbbá minden, a közegészségügy és az ivóvíz területén befektetett 1 dollárra a gazdasági fejlődés hozama 3–34 dollár,

| F. | mivel a nők és a leányok, akiknek a feladata a vízhordás és a betegek ápolása, az első áldozatai az ivóvízhiánynak és mivel az anyák egészségéhez elengedhetetlen a biztonságos vízhez való hozzáférés; továbbá a tiszta vízért megtett távolságok, és az egészségügyi infrastruktúrák hiánya az iskolákban különösen a leánygyermekek oktatáshoz való hozzáférését érinti hátrányosan, |
| --- | --- |

F.

mivel a nők és a leányok, akiknek a feladata a vízhordás és a betegek ápolása, az első áldozatai az ivóvízhiánynak és mivel az anyák egészségéhez elengedhetetlen a biztonságos vízhez való hozzáférés; továbbá a tiszta vízért megtett távolságok, és az egészségügyi infrastruktúrák hiánya az iskolákban különösen a leánygyermekek oktatáshoz való hozzáférését érinti hátrányosan,

| G. | mivel az EU tagállamai a vízzel kapcsolatos fejlesztésekkel foglalkozó ágazat legjelentősebb adományozói közé tartoznak, és széles körű tapasztalattal rendelkeznek a nemzetközi fejlesztési együttműködés és a témához kapcsolódó vízgazdálkodás terén, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU tagállamai a vízzel kapcsolatos fejlesztésekkel foglalkozó ágazat legjelentősebb adományozói közé tartoznak, és széles körű tapasztalattal rendelkeznek a nemzetközi fejlesztési együttműködés és a témához kapcsolódó vízgazdálkodás terén,

| H. | mivel az EU által a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón elindított „Víz az életért” elnevezésű európai uniós kezdeményezés (2002. szeptember, Johannesburg) célja a vízkészletekkel történő gazdálkodás integrált megközelítése volt az ivóvízzel és a közegészségügyi infrastruktúrákkal kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok és fenntartható fejlesztésre vonatkozó célok elérése érdekében, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU által a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón elindított „Víz az életért” elnevezésű európai uniós kezdeményezés (2002. szeptember, Johannesburg) célja a vízkészletekkel történő gazdálkodás integrált megközelítése volt az ivóvízzel és a közegészségügyi infrastruktúrákkal kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok és fenntartható fejlesztésre vonatkozó célok elérése érdekében,

| I. | mivel a fejlődő országokban a kezeletlen ipari hulladék 70 %-a kerül a víztestekbe, és ily módon szennyezi a vízellátást, |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlődő országokban a kezeletlen ipari hulladék 70 %-a kerül a víztestekbe, és ily módon szennyezi a vízellátást,

| J. | mivel a folyók és a kapcsolódó vízrendszerek hossza miatt a vízszennyezés határokon átnyúló problémát jelent, amelyet közösen kell megoldani, |
| --- | --- |

J.

mivel a folyók és a kapcsolódó vízrendszerek hossza miatt a vízszennyezés határokon átnyúló problémát jelent, amelyet közösen kell megoldani,

| K. | mivel az EU 2002-ben elfogadta a víz-keretirányelvet egyrészt a vízzel kapcsolatos kérdések megközelítésének ésszerűsítése, másrészt egy általános környezetvédelmi követelményrendszer és a felszíni vizekre vonatkozó minimumkövetelmény-rendszer érvényesítése érdekében, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU 2002-ben elfogadta a víz-keretirányelvet egyrészt a vízzel kapcsolatos kérdések megközelítésének ésszerűsítése, másrészt egy általános környezetvédelmi követelményrendszer és a felszíni vizekre vonatkozó minimumkövetelmény-rendszer érvényesítése érdekében,

| L. | mivel az éghajlatváltozás hatással van az ivóvízhez és a közegészségügyi infrastruktúrához való hozzáférésre, és mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület arra a következtetésre jutott, hogy 2050-re az éghajlatváltozás tragikus méreteket fog ölteni, |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás hatással van az ivóvízhez és a közegészségügyi infrastruktúrához való hozzáférésre, és mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület arra a következtetésre jutott, hogy 2050-re az éghajlatváltozás tragikus méreteket fog ölteni,

| 1. | úgy véli, hogy figyelembe véve a víz mint létfontosságú erőforrás jelentőségét, az tiszta vízhez való hozzáférés alapvető emberi jog, amelyet biztosítani kell, mindenekelőtt az élelmezés és a higiénia érdekében; megjegyzi, hogy a vízhez való hozzáférés a termeléshez is elengedhetetlen; hozzáteszi, hogy a vízhez való hozzáférés a termeléshez is elengedhetetlen; úgy véli, hogy a vízhez való hozzáférést humán fejlesztési mutatóként is használni kell; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy figyelembe véve a víz mint létfontosságú erőforrás jelentőségét, az tiszta vízhez való hozzáférés alapvető emberi jog, amelyet biztosítani kell, mindenekelőtt az élelmezés és a higiénia érdekében; megjegyzi, hogy a vízhez való hozzáférés a termeléshez is elengedhetetlen; hozzáteszi, hogy a vízhez való hozzáférés a termeléshez is elengedhetetlen; úgy véli, hogy a vízhez való hozzáférést humán fejlesztési mutatóként is használni kell;

| 2. | rámutat arra, hogy a vízszennyezés megelőzése gazdaságosság szempontjából ésszerűbb, mint bármely, háztartási és egyéb célú felhasználást követő vízkezelés és -tisztítás; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a vízszennyezés megelőzése gazdaságosság szempontjából ésszerűbb, mint bármely, háztartási és egyéb célú felhasználást követő vízkezelés és -tisztítás;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a víz és a vízszennyezés problémája továbbra is döntő fontosságú kérdés, amely a gazdasági működőképességet, a társadalmi szolidaritást, a foglalkoztatás védelmét, az ökológiai felelősséget, az elővigyázatosság elvét és a racionális felhasználást összekapcsoló multidiszciplináris és multilaterális megközelítést követel, hogy ne veszélyeztessék a jövő nemzedékeinek szükségleteit; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a víz és a vízszennyezés problémája továbbra is döntő fontosságú kérdés, amely a gazdasági működőképességet, a társadalmi szolidaritást, a foglalkoztatás védelmét, az ökológiai felelősséget, az elővigyázatosság elvét és a racionális felhasználást összekapcsoló multidiszciplináris és multilaterális megközelítést követel, hogy ne veszélyeztessék a jövő nemzedékeinek szükségleteit;

| 4. | úgy véli, hogy a vízügyi infrastruktúrára és szolgáltatásokra irányuló beruházások a fejlődés katalizátorai, mivel a javított vízszolgáltatás munkahelyeket teremt a helyi közösségeknek, időt szabadít fel más termelő tevékenységekre, és helyi szinten támogatja a szociális dimenziót; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a vízügyi infrastruktúrára és szolgáltatásokra irányuló beruházások a fejlődés katalizátorai, mivel a javított vízszolgáltatás munkahelyeket teremt a helyi közösségeknek, időt szabadít fel más termelő tevékenységekre, és helyi szinten támogatja a szociális dimenziót;

| 5. | kiemeli az intézmények és a helyi lakosság között a vízkészletekkel kapcsolatos döntéshozási folyamat formájában zajló párbeszéd fontosságát valamennyi érdekelt fél részvételének elősegítése, és a fogyasztók valós szükségleteinek kielégítése érdekében, olyan megoldások választása céljából, amelyek figyelembe veszik a környezet éghajlatát, valamint az ivóvíz-ellátási rendszerek telepítéséhez és karbantartásához rendelkezésre álló ismereteket; hangsúlyozza a tiszta víz fontosságáról szóló megfelelő kommunikációs stratégiának , valamint oktatási és támogató intézkedéseknek szükségességét; |
| --- | --- |

5.

kiemeli az intézmények és a helyi lakosság között a vízkészletekkel kapcsolatos döntéshozási folyamat formájában zajló párbeszéd fontosságát valamennyi érdekelt fél részvételének elősegítése, és a fogyasztók valós szükségleteinek kielégítése érdekében, olyan megoldások választása céljából, amelyek figyelembe veszik a környezet éghajlatát, valamint az ivóvíz-ellátási rendszerek telepítéséhez és karbantartásához rendelkezésre álló ismereteket; hangsúlyozza a tiszta víz fontosságáról szóló megfelelő kommunikációs stratégiának , valamint oktatási és támogató intézkedéseknek szükségességét;

| 6. | hangsúlyozza a mikro- és kisprojektek finanszírozásának jelentőségét a helyi feltételek fenntartható javítása érdekében, és hangsúlyozza a támogatási lehetőségekkel kapcsolatos tájékoztatás javításának szükségességét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a mikro- és kisprojektek finanszírozásának jelentőségét a helyi feltételek fenntartható javítása érdekében, és hangsúlyozza a támogatási lehetőségekkel kapcsolatos tájékoztatás javításának szükségességét;

| 7. | hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő jogi keret szükséges, amely garantálja a vízhez (és azon belül az ivóvízhez) való hozzáférést, annak minőségét, és felelős használatát, és ajánlja a „szennyező fizet” elv bevezetését; és ajánlja a „szennyező fizet” elv bevezetését; emlékeztet arra, hogy az ivóvíz védelmére irányuló ilyen jellegű jogszabályok elfogadását az államoknak prioritásként kell kezelniük; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő jogi keret szükséges, amely garantálja a vízhez (és azon belül az ivóvízhez) való hozzáférést, annak minőségét, és felelős használatát, és ajánlja a „szennyező fizet” elv bevezetését; és ajánlja a „szennyező fizet” elv bevezetését; emlékeztet arra, hogy az ivóvíz védelmére irányuló ilyen jellegű jogszabályok elfogadását az államoknak prioritásként kell kezelniük;

A szennyvízszennyezés

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tiszta vízhez való biztonságos hozzáférés, a megfelelő szennyvízelvezetés és vízmű-infrastruktúrák a közegészségügy fontos előfeltételei, mivel segítenek a vízminőséggel kapcsolatos betegségekből adódó halandósági ráta csökkentésében, elsősorban a gyermekek körében; megjegyzi, hogy az ENSZ elismerte, hogy a közegészségügyhöz való hozzáférés joga az ivóvízhez való joggal egyenlő értékű emberi jog; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a tiszta vízhez való biztonságos hozzáférés, a megfelelő szennyvízelvezetés és vízmű-infrastruktúrák a közegészségügy fontos előfeltételei, mivel segítenek a vízminőséggel kapcsolatos betegségekből adódó halandósági ráta csökkentésében, elsősorban a gyermekek körében; megjegyzi, hogy az ENSZ elismerte, hogy a közegészségügyhöz való hozzáférés joga az ivóvízhez való joggal egyenlő értékű emberi jog;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az ivóvíz-ellátási hálózatokon keresztül az ivóvízhez való hozzáférés általánossá tétele és a szennyvíz elvezetése túl költséges, és meghaladja sok AKCS-ország pénzügyi lehetőségeit; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy ez a hatóságok prioritása kellene, hogy legyen. ajánlja a kútfúrások általánossá tételét a falvakban és a külvárosokban, ahol a népesség nagyon gyorsan növekszik, valamint innovatív megoldások használatát, amilyen például a kolera és az egyre gyakoribb áradások okozta egyéb betegségek elleni küzdelemben hatásos klórtabletta; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az ivóvíz-ellátási hálózatokon keresztül az ivóvízhez való hozzáférés általánossá tétele és a szennyvíz elvezetése túl költséges, és meghaladja sok AKCS-ország pénzügyi lehetőségeit; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy ez a hatóságok prioritása kellene, hogy legyen. ajánlja a kútfúrások általánossá tételét a falvakban és a külvárosokban, ahol a népesség nagyon gyorsan növekszik, valamint innovatív megoldások használatát, amilyen például a kolera és az egyre gyakoribb áradások okozta egyéb betegségek elleni küzdelemben hatásos klórtabletta;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a vízhiánnyal fenyegetett területeken küzdeni kell a pazarlás ellen, és optimalizálni kell a vízfelhasználást, elsősorban a víz újrafelhasználásával, miközben figyelembe kell venni a víz sokféle felhasználási célját, és erősíteni kell a felelősségérzetet a felhasználók körében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a vízhiánnyal fenyegetett területeken küzdeni kell a pazarlás ellen, és optimalizálni kell a vízfelhasználást, elsősorban a víz újrafelhasználásával, miközben figyelembe kell venni a víz sokféle felhasználási célját, és erősíteni kell a felelősségérzetet a felhasználók körében;

| 11. | úgy véli, hogy ösztönözni kell a vízciklus megvalósítására irányuló innovatív megoldásokat, például a helyi viszonyokhoz igazított alternatív technológiákat és műtrágyaként a szerves anyagok alkalmazását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy ösztönözni kell a vízciklus megvalósítására irányuló innovatív megoldásokat, például a helyi viszonyokhoz igazított alternatív technológiákat és műtrágyaként a szerves anyagok alkalmazását;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő, biztonságos vízellátás csak hosszú távú stratégiákkal biztosítható, és ennek eléréséhez a legkevésbé költséges és leginkább innovatív, hatékony és fenntartható vízkezelési technológiákat kell ösztönözni, szükség esetén technológiák átadásával, nem elhanyagolva a környezetvédelmi dimenziót és figyelembe véve a helyi viszonyokat a helyi lakossággal folytatott konzultáció alapján; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő, biztonságos vízellátás csak hosszú távú stratégiákkal biztosítható, és ennek eléréséhez a legkevésbé költséges és leginkább innovatív, hatékony és fenntartható vízkezelési technológiákat kell ösztönözni, szükség esetén technológiák átadásával, nem elhanyagolva a környezetvédelmi dimenziót és figyelembe véve a helyi viszonyokat a helyi lakossággal folytatott konzultáció alapján;

| 13. | hangsúlyozza a második AKCS–EU vízprogram fontosságát, és támogatja annak projektjeit – amelyekhez a 10. Európai Fejlesztési Alapból 200 millió eurót rendelt – a vízellátás és a leghátrányosabb helyzetű népességet kiszolgáló alapvető közegészségügyi infrastruktúra biztosításában, elősegítve a vízügyi irányítás és a vízforrások kezelésének javítását, valamint hozzájárulva a vízügyi infrastruktúra fenntartható fejlesztéséhez és karbantartásához; emlékeztet azonban arra, hogy minden erre irányuló döntést az érintett emberekhez legközelebbi szinten kell meghozni; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a második AKCS–EU vízprogram fontosságát, és támogatja annak projektjeit – amelyekhez a 10. Európai Fejlesztési Alapból 200 millió eurót rendelt – a vízellátás és a leghátrányosabb helyzetű népességet kiszolgáló alapvető közegészségügyi infrastruktúra biztosításában, elősegítve a vízügyi irányítás és a vízforrások kezelésének javítását, valamint hozzájárulva a vízügyi infrastruktúra fenntartható fejlesztéséhez és karbantartásához; emlékeztet azonban arra, hogy minden erre irányuló döntést az érintett emberekhez legközelebbi szinten kell meghozni;

Ipari és mezőgazdasági szennyezés

| 14. | tudomásul veszi az AKCS-országokban a növekvő mezőgazdasági termelést, bányászatot, ipari termelést, villamosenergia-termelést, erdőgazdálkodást és más gazdasági tevékenységeket, amelyek olyan változásokat eredményeznek a víz vegyi, biológiai és fizikai jellemzőiben, ami fenyegetheti az emberi egészséget, az ökoszisztémákat és a biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi az AKCS-országokban a növekvő mezőgazdasági termelést, bányászatot, ipari termelést, villamosenergia-termelést, erdőgazdálkodást és más gazdasági tevékenységeket, amelyek olyan változásokat eredményeznek a víz vegyi, biológiai és fizikai jellemzőiben, ami fenyegetheti az emberi egészséget, az ökoszisztémákat és a biológiai sokféleséget;

| 15. | kéri az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy küzdjenek a folyók mérgező vegyi anyagokkal és nehézfémekkel való szennyezése ellen, amelyek mind az Európai Unió országaiban, mind egyes AKCS-országokban a vízszennyezés egyik fő forrását jelentik; kéri, hogy minden lehetséges intézkedést fogadjanak el annak elkerülése érdekében, hogy az ipari ágazat, az erdőirtás, a bányászat, a mérgező anyagok gyártása, illetve a mezőgazdaságban és kertészetben használt növényvédő szerek széles körű alkalmazása rontsa a víz tisztaságát, az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartásával; kéri az eljárási szabályok kidolgozását az elemzésekhez a kockázati területeken, valamint a szennyezők szankcionálását a felszíni vizek (folyók, patakok, tavak, folyóvizek) és a felszín alatti vizek rovarirtó szerrel, mérgező vegyi anyagokkal és nehézfémekkel való szennyezése elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

15.

kéri az AKCS-országokat és az EU tagállamait, hogy küzdjenek a folyók mérgező vegyi anyagokkal és nehézfémekkel való szennyezése ellen, amelyek mind az Európai Unió országaiban, mind egyes AKCS-országokban a vízszennyezés egyik fő forrását jelentik; kéri, hogy minden lehetséges intézkedést fogadjanak el annak elkerülése érdekében, hogy az ipari ágazat, az erdőirtás, a bányászat, a mérgező anyagok gyártása, illetve a mezőgazdaságban és kertészetben használt növényvédő szerek széles körű alkalmazása rontsa a víz tisztaságát, az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartásával; kéri az eljárási szabályok kidolgozását az elemzésekhez a kockázati területeken, valamint a szennyezők szankcionálását a felszíni vizek (folyók, patakok, tavak, folyóvizek) és a felszín alatti vizek rovarirtó szerrel, mérgező vegyi anyagokkal és nehézfémekkel való szennyezése elleni küzdelemben;

Éghajlatváltozás és demográfiai változás

| 16. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy kiemelten kell tanulmányozni a világ népességének növekedése és az éghajlatváltozás közötti összefüggést, és különösen azt, hogy ezek milyen hatással lehetnek a természeti erőforrásokhoz, köztük a biztonságos ivóvízhez és a part menti vizekhez való hozzáférésre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy kiemelten kell tanulmányozni a világ népességének növekedése és az éghajlatváltozás közötti összefüggést, és különösen azt, hogy ezek milyen hatással lehetnek a természeti erőforrásokhoz, köztük a biztonságos ivóvízhez és a part menti vizekhez való hozzáférésre;

| 17. | tudomásul veszi az AKCS-országokban megfigyelhető növekvő urbanizációt, ami a víz eljuttatása és a szennyvíz feldolgozása érdekében nagy infrastrukturális beruházásokat tesz szükségessé; ösztönzi ezért a víz visszanyerésére és újrahasznosítására irányuló beruházásokat a víz- és ebből adódóan az energiamegtakarítás érdekében; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi az AKCS-országokban megfigyelhető növekvő urbanizációt, ami a víz eljuttatása és a szennyvíz feldolgozása érdekében nagy infrastrukturális beruházásokat tesz szükségessé; ösztönzi ezért a víz visszanyerésére és újrahasznosítására irányuló beruházásokat a víz- és ebből adódóan az energiamegtakarítás érdekében;

| 18. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy ismerje el a trópusi őserdők védelmének fontosságát, és kezdje el kiemelt kérdésként kezelni azt, felszólítva valamennyi érintett felet, köztük a felemelkedő országokat is, hogy teljesítsék a Koppenhágai Megállapodás értelmében a hatásmérséklés és a tiszta technológiák átadása terén vállalt kötelezettségeiket, bolygónk vízkészleteinek megőrzése, valamint az éghajlatváltozás és az abból adódó lehetséges ivóvízforrás-korlátozások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy ismerje el a trópusi őserdők védelmének fontosságát, és kezdje el kiemelt kérdésként kezelni azt, felszólítva valamennyi érintett felet, köztük a felemelkedő országokat is, hogy teljesítsék a Koppenhágai Megállapodás értelmében a hatásmérséklés és a tiszta technológiák átadása terén vállalt kötelezettségeiket, bolygónk vízkészleteinek megőrzése, valamint az éghajlatváltozás és az abból adódó lehetséges ivóvízforrás-korlátozások kezelése érdekében;

| 19. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy adja át a bevált jogalkotási és technológiai vízvédelmi gyakorlatokat az AKCS-országoknak, és hozzon létre egy internetes platformot a vízvédelem terén bevált gyakorlatok összegyűjtésére; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy adja át a bevált jogalkotási és technológiai vízvédelmi gyakorlatokat az AKCS-országoknak, és hozzon létre egy internetes platformot a vízvédelem terén bevált gyakorlatok összegyűjtésére;

| 20. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

20.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az EU Tanácsa soros elnökségének és az Afrikai Uniónak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (7)

az elefántcsontparti helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

összeült Budapesten (Magyarország), 2011. május 16-tól18-ig,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozataira, valamint az Afrikai Unió, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és az Európai Unió által Elefántcsontpartról elfogadott határozatokra és nyilatkozatokra,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. március 25-i határozatára, amely nemzetközi vizsgálóbizottságot hozott létre a 2010. novemberi elnökválasztásokat követően Elefántcsontparton elkövetett emberi jogi jogsértések kivizsgálására,

tekintettel az elefántcsontparti kormány által 2003. október 1-jén benyújtott nyilatkozatra, amelybe elfogadta a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatóságát a felségterületén 2002. szeptember 19. óta elkövetett bűncselekmények tekintetében,

tekintettel a társelnökök 2010. december 3-i és 2011. március 18-i nyilatkozataira, amelyekbe elítélték az Elefántcsontparton elkövetett erőszakot és az emberi jogi jogsértéseket,

tekintettel az Európai Parlamentnek az elefántcsontparti helyzetről szóló, 2006. december 16-i és 2011. április 7-i állásfoglalásaira,

| A. | mivel a legitimitás alapja az általános választójog, ami azt jelenti, hogy a választások eredményei vitathatatlanok, |
| --- | --- |

A.

mivel a legitimitás alapja az általános választójog, ami azt jelenti, hogy a választások eredményei vitathatatlanok,

| B. | tekintettel az azt követően kialakult politikai válság súlyosságára, hogy megtámadták az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-i második fordulójának eredményeit, |
| --- | --- |

B.

tekintettel az azt követően kialakult politikai válság súlyosságára, hogy megtámadták az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-i második fordulójának eredményeit,

| C. | mivel a választások célja az volt, hogy véget vessen az országot egy évtizede megosztó politikai válságnak, |
| --- | --- |

C.

mivel a választások célja az volt, hogy véget vessen az országot egy évtizede megosztó politikai válságnak,

| D. | mivel Afrikában első alkalommal bízták meg az ENSZ-t – két ENSZ-határozattal és az akkori elnök, Laurent Gbagbo beleegyezésével – az elnöki választások eredményeinek hitelesítésével, és mivel e hitelesített eredmények alapján Alassane Outtara úr lett Elefántcsontpart megválasztott elnöke, |
| --- | --- |

D.

mivel Afrikában első alkalommal bízták meg az ENSZ-t – két ENSZ-határozattal és az akkori elnök, Laurent Gbagbo beleegyezésével – az elnöki választások eredményeinek hitelesítésével, és mivel e hitelesített eredmények alapján Alassane Outtara úr lett Elefántcsontpart megválasztott elnöke,

| E. | mivel a 2001-303. sz. törvény és a 2008. évi rendelet 64. cikke nem hatalmazza fel az Elefántcsontparti Alkotmánytanácsot arra, hogy a Független Választási Bizottság eredményeitől eltérő választási eredményeket hirdessen ki, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2001-303. sz. törvény és a 2008. évi rendelet 64. cikke nem hatalmazza fel az Elefántcsontparti Alkotmánytanácsot arra, hogy a Független Választási Bizottság eredményeitől eltérő választási eredményeket hirdessen ki,

| F. | mivel a polgári béke fenntartása érdekében a leköszönő elnök, Laurent Gbagbo volt felelős azért, hogy biztosítsa utódja számára a békés átadást, |
| --- | --- |

F.

mivel a polgári béke fenntartása érdekében a leköszönő elnök, Laurent Gbagbo volt felelős azért, hogy biztosítsa utódja számára a békés átadást,

| G. | mivel az ECOWAS már 2010. december 7-én felszólította a leköszönő elnököt „a hatalom azonnali átadására”, |
| --- | --- |

G.

mivel az ECOWAS már 2010. december 7-én felszólította a leköszönő elnököt „a hatalom azonnali átadására”,

| H. | mivel 2010. december 8-án az Afrikai Unió felszólította a leköszönő elnököt, hogy tartsa tiszteletben „a lakosság választásokon keresztül kifejezett akaratát, és egy újabb afrikai vérfürdő elkerülése érdekében békésen át kell adnia a hatalmat”; tekintettel a számos közvetítési erőfeszítésre, |
| --- | --- |

H.

mivel 2010. december 8-án az Afrikai Unió felszólította a leköszönő elnököt, hogy tartsa tiszteletben „a lakosság választásokon keresztül kifejezett akaratát, és egy újabb afrikai vérfürdő elkerülése érdekében békésen át kell adnia a hatalmat”; tekintettel a számos közvetítési erőfeszítésre,

| I. | mivel kudarcot vallott minden közvetítési próbálkozás, hogy meggyőzzék a korábbi elnököt, Gbagbót arról, hogy adja át a hatalmat a demokratikusan megválasztott elnöknek, |
| --- | --- |

I.

mivel kudarcot vallott minden közvetítési próbálkozás, hogy meggyőzzék a korábbi elnököt, Gbagbót arról, hogy adja át a hatalmat a demokratikusan megválasztott elnöknek,

| J. | mivel az, hogy a korábbi elnök, Gbagbo elutasította a hatalom átadását a demokratikusan megválasztott elnöknek, a polgárháború szélére sodorta Elefántcsontpartot, |
| --- | --- |

J.

mivel az, hogy a korábbi elnök, Gbagbo elutasította a hatalom átadását a demokratikusan megválasztott elnöknek, a polgárháború szélére sodorta Elefántcsontpartot,

| K. | mivel a polgári lakosság elleni erőszak miatt több ezer ember vesztette életét, több, mint egymillió ember volt kénytelen elhagyni lakóhelyét az országon belül, és több, mint 100 000 ember kért menedékjogot a szomszédos országokban, |
| --- | --- |

K.

mivel a polgári lakosság elleni erőszak miatt több ezer ember vesztette életét, több, mint egymillió ember volt kénytelen elhagyni lakóhelyét az országon belül, és több, mint 100 000 ember kért menedékjogot a szomszédos országokban,

| L. | mivel az Elefántcsontparton elkövetett atrocitások, köztük a szexuális bűncselekmények, az erőszakos eltüntetések, a bírósági eljárás nélküli kivégzések és a polgári személyek elleni túlzott és válogatás nélküli erőszak, emberiesség elleni bűncselekménynek minősülnek, |
| --- | --- |

L.

mivel az Elefántcsontparton elkövetett atrocitások, köztük a szexuális bűncselekmények, az erőszakos eltüntetések, a bírósági eljárás nélküli kivégzések és a polgári személyek elleni túlzott és válogatás nélküli erőszak, emberiesség elleni bűncselekménynek minősülnek,

| M. | mivel ezek a visszaéléseket, amelyeket az ENSZ által kijelölt három nemzetközi nyomozó vizsgált meg, valószínűleg a konfliktus különböző felei azon puszta gyanú alapján követték el, hogy az áldozatok az elkövetőétől eltérő etnikai csoporthoz tartoznak, |
| --- | --- |

M.

mivel ezek a visszaéléseket, amelyeket az ENSZ által kijelölt három nemzetközi nyomozó vizsgált meg, valószínűleg a konfliktus különböző felei azon puszta gyanú alapján követték el, hogy az áldozatok az elkövetőétől eltérő etnikai csoporthoz tartoznak,

| N. | mivel az ENSZ békefenntartói és intézményei elleni szándékos támadások is háborús bűncselekménynek minősülnek, |
| --- | --- |

N.

mivel az ENSZ békefenntartói és intézményei elleni szándékos támadások is háborús bűncselekménynek minősülnek,

| O. | tekintettel az Outtara elnök nevében 2011. március 9-én a hágai Nemzetközi Büntetőbírósághoz benyújtott keresetre, |
| --- | --- |

O.

tekintettel az Outtara elnök nevében 2011. március 9-én a hágai Nemzetközi Büntetőbírósághoz benyújtott keresetre,

| P. | mivel az erőszaknak kiszámíthatatlan következményei lesznek a lakosság életére, |
| --- | --- |

P.

mivel az erőszaknak kiszámíthatatlan következményei lesznek a lakosság életére,

| Q. | mivel Outtara elnök felszólított az erőszak megszüntetésére, a megbékélésre és az Igazság, Megbékélés és Párbeszéd Bizottságának létrehozására, |
| --- | --- |

Q.

mivel Outtara elnök felszólított az erőszak megszüntetésére, a megbékélésre és az Igazság, Megbékélés és Párbeszéd Bizottságának létrehozására,

| R. | mivel e válságidőszaknak rendkívül negatív gazdasági, társadalmi és humanitárius hatásai voltak, ahol a fiatalok azzal szembesültek, hogy nincsenek foglalkoztatási kilátásaik, |
| --- | --- |

R.

mivel e válságidőszaknak rendkívül negatív gazdasági, társadalmi és humanitárius hatásai voltak, ahol a fiatalok azzal szembesültek, hogy nincsenek foglalkoztatási kilátásaik,

| S. | tekintettel a korábbi elnök, Gbagbo letartóztatását követően az Elefántcsontpart előtt megnyíló kedvezőbb kilátásokra, |
| --- | --- |

S.

tekintettel a korábbi elnök, Gbagbo letartóztatását követően az Elefántcsontpart előtt megnyíló kedvezőbb kilátásokra,

| 1. | üdvözli, hogy Elefántcsontpart megválasztott elnöke, Outtara úr immár hivatalba lépett; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy Elefántcsontpart megválasztott elnöke, Outtara úr immár hivatalba lépett;

| 2. | elítéli Gbagbo volt elnöknek és támogatóinak arra irányuló kísérleteit, hogy a nép akarata ellenére magukhoz ragadják a hatalmat; |
| --- | --- |

2.

elítéli Gbagbo volt elnöknek és támogatóinak arra irányuló kísérleteit, hogy a nép akarata ellenére magukhoz ragadják a hatalmat;

| 3. | kijelenti, hogy teljes mértékben bízik a választási eredmények hitelesítéséért felelős ENSZ-személyzetben; |
| --- | --- |

3.

kijelenti, hogy teljes mértékben bízik a választási eredmények hitelesítéséért felelős ENSZ-személyzetben;

| 4. | üdvözli az ECOWAS, az Afrikai Unió és az ENSZ által a diplomáciai megoldás megtalálása érdekében tett erőfeszítéseket, amelyek megakadályozhatták volna a fegyveres erők bevetése által okozott hatalmas szenvedést, és sajnálja, hogy ezek az erőfeszítések kudarcot vallottak; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az ECOWAS, az Afrikai Unió és az ENSZ által a diplomáciai megoldás megtalálása érdekében tett erőfeszítéseket, amelyek megakadályozhatták volna a fegyveres erők bevetése által okozott hatalmas szenvedést, és sajnálja, hogy ezek az erőfeszítések kudarcot vallottak;

| 5. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az elefántcsontparti népnek ilyen nagy árat kellett fizetnie annak biztosításáért, hogy demokratikusan érvényre juttatott akaratukat tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

5.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az elefántcsontparti népnek ilyen nagy árat kellett fizetnie annak biztosításáért, hogy demokratikusan érvényre juttatott akaratukat tiszteletben tartsák;

| 6. | teljes szívvel elítéli az összes brutalitást, az ismétlődő gyűlöletszító kampányokat, a megtorlásokat, a fosztogatásokat, a bosszúkat és a súlyos emberi jogi jogsértéseket; különösen elítéli az elkövetett erőszakot, különösen a nehézfegyverek használatát a polgári lakosság ellen, az ENSZ-személyzet elleni támadásokat, a szexuális erőszakot és a mészárlásokat, amit az ENSZ és a humanitárius szervezetek is megerősítettek; |
| --- | --- |

6.

teljes szívvel elítéli az összes brutalitást, az ismétlődő gyűlöletszító kampányokat, a megtorlásokat, a fosztogatásokat, a bosszúkat és a súlyos emberi jogi jogsértéseket; különösen elítéli az elkövetett erőszakot, különösen a nehézfegyverek használatát a polgári lakosság ellen, az ENSZ-személyzet elleni támadásokat, a szexuális erőszakot és a mészárlásokat, amit az ENSZ és a humanitárius szervezetek is megerősítettek;

| 7. | üdvözli az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának döntését, hogy felhatalmazza az Egyesült Nemzetek Elefántcsontparti Misszióját (ONUCI) az erő alkalmazására a polgári lakosság védelme érdekében, többek között a nehézfegyverek további bevetésének megakadályozásával; felszólítja az ONUCI-t, hogy a francia „Licorne” erők támogatásával folytassa az elefántcsontparti polgári lakosság hatékony védelmét egészen addig, amíg erre az elefántcsontparti hatóságok kérik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának döntését, hogy felhatalmazza az Egyesült Nemzetek Elefántcsontparti Misszióját (ONUCI) az erő alkalmazására a polgári lakosság védelme érdekében, többek között a nehézfegyverek további bevetésének megakadályozásával; felszólítja az ONUCI-t, hogy a francia „Licorne” erők támogatásával folytassa az elefántcsontparti polgári lakosság hatékony védelmét egészen addig, amíg erre az elefántcsontparti hatóságok kérik;

| 8. | elítéli a fegyverembargó megsértését üdvözli az ENSZ 2011. április 28-i döntését, hogy további egy évre fenntartja ezt az embargót, és sürgeti az Európai Unió és az Afrikai Unió tagállamait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt ennek érvényesítéséért; |
| --- | --- |

8.

elítéli a fegyverembargó megsértését üdvözli az ENSZ 2011. április 28-i döntését, hogy további egy évre fenntartja ezt az embargót, és sürgeti az Európai Unió és az Afrikai Unió tagállamait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt ennek érvényesítéséért;

| 9. | felszólítja Elefántcsontpart szomszédjait, hogy tegyenek meg minden lehetséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy ne szolgáljanak menedékül az ország destabilizálására törekvő erőknek, így segítve az elefántcsontparti kormánynak a határain a biztonság javításában; |
| --- | --- |

9.

felszólítja Elefántcsontpart szomszédjait, hogy tegyenek meg minden lehetséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy ne szolgáljanak menedékül az ország destabilizálására törekvő erőknek, így segítve az elefántcsontparti kormánynak a határain a biztonság javításában;

| 10. | sajnálja a súlyos emberveszteségeket és a vagyon lerombolására irányuló célzott cselekményeket sajnálja a súlyos emberveszteségeket és a vagyon lerombolására irányuló célzott cselekményeket; részvétét nyilvánítja a sérülteknek és az áldozatok és eltűntek családjainak; őszinte részvétét közvetíti az elefántcsontparti nép és kormány felé, és sürgeti a helyi feleket, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg a további emberi jogi jogsértések megakadályozása és a lakosság biztonságának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

10.

sajnálja a súlyos emberveszteségeket és a vagyon lerombolására irányuló célzott cselekményeket sajnálja a súlyos emberveszteségeket és a vagyon lerombolására irányuló célzott cselekményeket; részvétét nyilvánítja a sérülteknek és az áldozatok és eltűntek családjainak; őszinte részvétét közvetíti az elefántcsontparti nép és kormány felé, és sürgeti a helyi feleket, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg a további emberi jogi jogsértések megakadályozása és a lakosság biztonságának garantálása érdekében;

| 11. | üdvözli Outtara elnök kötelezettségvállalását a jogállamiság helyreállítása mellett; felszólítja az elefántcsontparti hatóságokat annak biztosítására, hogy minden intézkedésük tartsa tiszteletben a jogállamiságot, ami azt jelenti, hogy megfelelő büntetőeljárás alá kell vonni mindazokat, akik erőszakot alkalmaztak vagy továbbra is erőszakot alkalmaznak, valamint mindazokat, akik állami erőforrásokat magánkézre játszottak, azonban hangsúlyozza, hogy a vádlottaknak biztosítani kell védelemhez való teljes jogot egy pártatlan és megkülönböztetésmentes igazságszolgáltatási keretben; üdvözli az EU döntését, hogy 18 millió EUR összegű azonnali segélyt nyújt az elefántcsontparti igazságszolgáltatási rendszer modernizálására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli Outtara elnök kötelezettségvállalását a jogállamiság helyreállítása mellett; felszólítja az elefántcsontparti hatóságokat annak biztosítására, hogy minden intézkedésük tartsa tiszteletben a jogállamiságot, ami azt jelenti, hogy megfelelő büntetőeljárás alá kell vonni mindazokat, akik erőszakot alkalmaztak vagy továbbra is erőszakot alkalmaznak, valamint mindazokat, akik állami erőforrásokat magánkézre játszottak, azonban hangsúlyozza, hogy a vádlottaknak biztosítani kell védelemhez való teljes jogot egy pártatlan és megkülönböztetésmentes igazságszolgáltatási keretben; üdvözli az EU döntését, hogy 18 millió EUR összegű azonnali segélyt nyújt az elefántcsontparti igazságszolgáltatási rendszer modernizálására;

| 12. | reméli, hogy kiderül az igazság minden mészárlásról és bűncselekményről; üdvözli az ENSZ döntését, hogy egy független nemzetközi vizsgálóbizottságot hoz létre az állítólagos emberi jogi jogsértések, háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálására; felszólítja az összes érintett felet a teljes körű együttműködésre; |
| --- | --- |

12.

reméli, hogy kiderül az igazság minden mészárlásról és bűncselekményről; üdvözli az ENSZ döntését, hogy egy független nemzetközi vizsgálóbizottságot hoz létre az állítólagos emberi jogi jogsértések, háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálására; felszólítja az összes érintett felet a teljes körű együttműködésre;

| 13. | üdvözli az ICC főügyészének döntését, hogy felhatalmazást kér a Tárgyalás-előkészítő Kollégiumtól az „elterjedt és módszeres gyilkosságokkal” kapcsolatos nyomozás megindítására, mivel az ICC a Római Statútum 12. cikkének (3) bekezdése alapján meghatározhatja saját joghatóságát; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az ICC főügyészének döntését, hogy felhatalmazást kér a Tárgyalás-előkészítő Kollégiumtól az „elterjedt és módszeres gyilkosságokkal” kapcsolatos nyomozás megindítására, mivel az ICC a Római Statútum 12. cikkének (3) bekezdése alapján meghatározhatja saját joghatóságát;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a háborús bűnök és az emberiesség elleni bűncselekmények tekintetében nincs elévülési idő, és a felelősök nem élvezhetnek semmilyen ideiglenes, földrajzi hatályú vagy politikai büntetlenséget; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a háborús bűnök és az emberiesség elleni bűncselekmények tekintetében nincs elévülési idő, és a felelősök nem élvezhetnek semmilyen ideiglenes, földrajzi hatályú vagy politikai büntetlenséget;

| 15. | üdvözli Outtara elnöknek az erőszak megszüntetésére és a megbékélésre felszólító felhívását, és reméli, hogy ezek a felhívások országszerte meghallgatásra találnak, különösen a közigazgatásban és a fegyveres erők körében; üdvözli az Igazság, Megbékélés és Párbeszéd Bizottságának létrehozását, és hangsúlyozza a társadalmi kohézió fontosságát az országban; |
| --- | --- |

15.

üdvözli Outtara elnöknek az erőszak megszüntetésére és a megbékélésre felszólító felhívását, és reméli, hogy ezek a felhívások országszerte meghallgatásra találnak, különösen a közigazgatásban és a fegyveres erők körében; üdvözli az Igazság, Megbékélés és Párbeszéd Bizottságának létrehozását, és hangsúlyozza a társadalmi kohézió fontosságát az országban;

| 16. | megismétli, hogy támogatja Outtara elnököt, kormányát és Elefántcsontpart népét a megbékéléssel, újjáépítéssel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos feladataikban; kéri, hogy kezdeményezzenek tárgyalásokat a közrend és a béke helyreállítása érdekében, és hogy a nemzeti egység támogatása mellett stabilitást és biztonságot teremtsenek az országban; |
| --- | --- |

16.

megismétli, hogy támogatja Outtara elnököt, kormányát és Elefántcsontpart népét a megbékéléssel, újjáépítéssel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos feladataikban; kéri, hogy kezdeményezzenek tárgyalásokat a közrend és a béke helyreállítása érdekében, és hogy a nemzeti egység támogatása mellett stabilitást és biztonságot teremtsenek az országban;

| 17. | emlékeztet Outtara elnök javaslatára, hogy hozzák létre a nemzeti egység kormányát a demokratikus és békés politikai átmenet előmozdítása érdekében, és tegyék lehetővé az országban és minden egyes régióban kialakult valamennyi politikai vélemény képviseletét; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet Outtara elnök javaslatára, hogy hozzák létre a nemzeti egység kormányát a demokratikus és békés politikai átmenet előmozdítása érdekében, és tegyék lehetővé az országban és minden egyes régióban kialakult valamennyi politikai vélemény képviseletét;

| 18. | reméli, hogy a polgári béke helyreállítása lehetővé teszi majd a parlament mielőbbi megválasztását; |
| --- | --- |

18.

reméli, hogy a polgári béke helyreállítása lehetővé teszi majd a parlament mielőbbi megválasztását;

| 19. | gratulál az Európai Uniónak az eredményes humanitárius segítségnyújtáshoz, amelynek összege meghaladja az 54 millió eurót, és bátorítja, hogy folytassa erőfeszítéseit, amíg a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek vissza nem térnek; emlékeztet arra, hogy több mint 100 000 menekült hagyta el Elefántcsontpartot, főként Libériába menekülve, és hogy az országon belül egymilliónál is több ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; felszólítja a nemzetközi adományozókat, hogy támogassák az Európai Unió fellépését, amely 180 millió EUR segélyt szabadított fel 2011 áprilisától kezdődő hatállyal; |
| --- | --- |

19.

gratulál az Európai Uniónak az eredményes humanitárius segítségnyújtáshoz, amelynek összege meghaladja az 54 millió eurót, és bátorítja, hogy folytassa erőfeszítéseit, amíg a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek vissza nem térnek; emlékeztet arra, hogy több mint 100 000 menekült hagyta el Elefántcsontpartot, főként Libériába menekülve, és hogy az országon belül egymilliónál is több ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; felszólítja a nemzetközi adományozókat, hogy támogassák az Európai Unió fellépését, amely 180 millió EUR segélyt szabadított fel 2011 áprilisától kezdődő hatállyal;

| 20. | üdvözli, hogy az elefántcsontparti hatóságok megszüntették a kakaó exporttilalmát, és az EU felfüggesztette a gazdasági szereplőkre kiszabott szankciókat, ami lehetővé tette a kakaóexport ismételt megkezdését; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az elefántcsontparti hatóságok megszüntették a kakaó exporttilalmát, és az EU felfüggesztette a gazdasági szereplőkre kiszabott szankciókat, ami lehetővé tette a kakaóexport ismételt megkezdését;

| 21. | reméli, hogy Elefántcsontpart előnyt tud kovácsolni az összesen 3 milliárd USD összegű külső adósság elengedéséből, amelyet a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés alapján biztosítottak számára, továbbá az EFA projektjeiből, a Világbank és az IMF segélyeiből és szükség esetén az Európai Unió kiegészítő forrásaiból, hogy a lehető leghamarabb újra beindítsák az elefántcsontparti gazdaságot; |
| --- | --- |

21.

reméli, hogy Elefántcsontpart előnyt tud kovácsolni az összesen 3 milliárd USD összegű külső adósság elengedéséből, amelyet a súlyosan eladósodott szegény országokra (HIPC) irányuló kezdeményezés alapján biztosítottak számára, továbbá az EFA projektjeiből, a Világbank és az IMF segélyeiből és szükség esetén az Európai Unió kiegészítő forrásaiból, hogy a lehető leghamarabb újra beindítsák az elefántcsontparti gazdaságot;

| 22. | várakozással tekint az elefántcsontparti tényfeltáró küldetése elé; |
| --- | --- |

22.

várakozással tekint az elefántcsontparti tényfeltáró küldetése elé;

| 23. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást Elefántcsontpart elnökének, Alassane Ouattarának, az Európai Unió intézményeinek, az Afrikai Uniónak és az ECOWAS-nak, valamint az ENSZ főtitkárának és az ICC főügyészének. |
| --- | --- |

23.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást Elefántcsontpart elnökének, Alassane Ouattarának, az Európai Unió intézményeinek, az Afrikai Uniónak és az ECOWAS-nak, valamint az ENSZ főtitkárának és az ICC főügyészének.

ÁLLÁSFOGLALÁS (8)

az észak-afrikai és a közel-keleti demokratikus lázadásokról: következmények az AKCS-országokra, Európára és a világra nézve

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

összeült Budapesten (Magyarország), 2011. május 16-tól18-ig,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 1948. december 10-én Párizsban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

tekintettel az ENSZ Alapokmányának 2 cikke (7) bekezdésére, amely a nemzetközi kapcsolatokban a béketeremtés elveként létrehozta az egy állam belső ügyeibe való be nem avatkozás elvét, valamint a be nem avatkozás elve alóli kivételeket, amelyek csak a kollektív biztonság veszélyeztetése esetén alkalmazandók, és amelyeket kizárólag az Egyesül Nemzetek Biztonsági Tanácsa határoz meg (VII. fejezet),

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2004 óta bekövetkezett fejlődésére, különösen a Bizottságnak a szomszédos országokban a fellendülés, stabilitás és biztonság erősítésére irányuló célkitűzések teljesítése terén elért haladásról szóló, 2010. május 12-i jelentésére (9),

tekintettel „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményre (10), amely egy új megközelítést vezet be az Európai Unió déli szomszédokra irányuló politikájában,

tekintettel az Európai Parlament 2011. február 3-i és 17-i, március 24-i és április 7-i állásfoglalásaira, amelyek a tunéziai és egyiptomi helyzettel, az EU-nak az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal való kapcsolataival, a déli dimenzió tekintetében az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatával, valamint a szíriai, bahreini és jemeni helyzettel foglalkoznak,

tekintettel az Egyesült Nemzeteknek a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok és büntetések elleni 1975. évi egyezményére, amelynek Bahrein, Szíria és Jemen részes fele,

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlése (UMT-PK) Elnöksége által a párizsi (2008. július 12.), kairói (2009. november 20.), rabati (2010. január 22.), palermói (2010. június 18.) és római (2010. november 12.) üléseken elfogadott nyilatkozatokra,

tekintettel a Líbiával kapcsolatos korábbi ENSZ-határozatokra, beleértve a 2011. március 17-i 1973 (2011) sz. határozatot is, amelyek értelmében a tagállamok és a regionális szervezetek repülési tilalmi övezetet hozhatnak létre Líbia felett a civil lakosság védelme és annak érdekében, hogy „megtegyenek minden szükséges intézkedést a támadás veszélyének kitett civil lakosság és területek védelmére a Líbiai Arab Dzsamahirijában”,

tekintettel az e határozat alkalmazását övező ellentmondásos értelmezésekre,

tekintettel az Afrikai Unió által e határozat végrehajtásával kapcsolatban megfogalmazott fenntartásokra,

tekintettel a Bizottság főképviselője/alelnöke által az Európai Unió nevében Líbiával, Egyiptommal, Tunéziával, Szíriával, Jemennel és Bahreinnel kapcsolatban 2001 februárjában és májusában tett nyilatkozatokra,

tekintettel az Afrikai Unió által azzal a céllal elindított tárgyalási kezdeményezésre, hogy véget vessen a líbiai ellenzék és Moammer Kadhafi kormánya közötti harcoknak,

| A. | mivel a tunéziai és egyiptomi nép győzelme a remény, a szabadság, a szolidaritás, a demokrácia és a valódi változás új hullámát képviseli, amelyre mind ezen országok lakosság, mind pedig az összes elnyomott ember vágyott, |
| --- | --- |

A.

mivel a tunéziai és egyiptomi nép győzelme a remény, a szabadság, a szolidaritás, a demokrácia és a valódi változás új hullámát képviseli, amelyre mind ezen országok lakosság, mind pedig az összes elnyomott ember vágyott,

| B. | mivel a békés tüntetéseken a Földközi-tenger déli térségének népei és számos közel-keleti ország egyértelműen kinyilvánította a demokratikus reform iránti legitim törekvéseit, |
| --- | --- |

B.

mivel a békés tüntetéseken a Földközi-tenger déli térségének népei és számos közel-keleti ország egyértelműen kinyilvánította a demokratikus reform iránti legitim törekvéseit,

| C. | mivel e lázadások következtében emberek vesztették életüket, és ezrek kényszerültek elhagyni lakóhelyüket és váltak menekültté mind az érintett országokban, mind azokon kívül, |
| --- | --- |

C.

mivel e lázadások következtében emberek vesztették életüket, és ezrek kényszerültek elhagyni lakóhelyüket és váltak menekültté mind az érintett országokban, mind azokon kívül,

| D. | mivel e demokratikus felkelések kiváltó oka nagyrészt a javak egyenlőtlen elosztása, a szabadság hiánya, a korrupció és a nepotizmus; mivel a felkelések a lakosságnak a hatalmon lévő rezsimekkel szembeni elégedetlenségét, valamint a gazdasági növekedés, a demokratikus értékek tiszteletben tartása és a szociális jólét együttes megvalósulása iránti vágyát tükrözik, |
| --- | --- |

D.

mivel e demokratikus felkelések kiváltó oka nagyrészt a javak egyenlőtlen elosztása, a szabadság hiánya, a korrupció és a nepotizmus; mivel a felkelések a lakosságnak a hatalmon lévő rezsimekkel szembeni elégedetlenségét, valamint a gazdasági növekedés, a demokratikus értékek tiszteletben tartása és a szociális jólét együttes megvalósulása iránti vágyát tükrözik,

| E. | mivel a térségben megdöntött vagy megkérdőjelezett rezsimek többségét az Európai Unió és tagállamai támogatták, elsősorban geostratégiai, katonai, kereskedelmi és gazdasági okokból, |
| --- | --- |

E.

mivel a térségben megdöntött vagy megkérdőjelezett rezsimek többségét az Európai Unió és tagállamai támogatták, elsősorban geostratégiai, katonai, kereskedelmi és gazdasági okokból,

| F. | mivel fontos megvizsgálni a háborús fegyverek elterjedésének kockázatát és ebből fakadóan az emberiség biztonságát fenyegető veszélyeket, |
| --- | --- |

F.

mivel fontos megvizsgálni a háborús fegyverek elterjedésének kockázatát és ebből fakadóan az emberiség biztonságát fenyegető veszélyeket,

| G. | tekintettel a világ térségeinek egymástól való függőségére és azokra a vitathatatlan – pozitív és negatív – következményekre, amelyeket ezek a mozgalmak kiválthatnak a szomszédos afrikai régiókban és az Európai Unióban, |
| --- | --- |

G.

tekintettel a világ térségeinek egymástól való függőségére és azokra a vitathatatlan – pozitív és negatív – következményekre, amelyeket ezek a mozgalmak kiválthatnak a szomszédos afrikai régiókban és az Európai Unióban,

| H. | mivel az európai szomszédságpolitika 2004 óta bekövetkezett fejlődése számos hiányosságot tárt fel az emberi jogok és a demokratikus alapelvek védelme terén, és nem járt sikerrel abban, hogy előidézze a szükséges politikai, társadalmi és intézményi reformokat, mégpedig amiatt, hogy nem folytattak megfelelő párbeszédet a civil társadalommal és a demokrácia erőivel, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai szomszédságpolitika 2004 óta bekövetkezett fejlődése számos hiányosságot tárt fel az emberi jogok és a demokratikus alapelvek védelme terén, és nem járt sikerrel abban, hogy előidézze a szükséges politikai, társadalmi és intézményi reformokat, mégpedig amiatt, hogy nem folytattak megfelelő párbeszédet a civil társadalommal és a demokrácia erőivel,

| I. | mivel Tunézia, Egyiptom, Líbia, Szíria, Algéria, Marokkó, Jordánia és más közel-keleti országok népeinek demokratikus felkelése azt jelenti, hogy az Európai Uniónak ki kell igazítania az európai szomszédságpolitikát, azzal a céllal, hogy hatékony támogatást nyújtson a politikai, gazdasági és társadalmi reform folyamatához, miközben kategorikusan elítéli a békés tüntetések elfojtására alkalmazott erőt, |
| --- | --- |

I.

mivel Tunézia, Egyiptom, Líbia, Szíria, Algéria, Marokkó, Jordánia és más közel-keleti országok népeinek demokratikus felkelése azt jelenti, hogy az Európai Uniónak ki kell igazítania az európai szomszédságpolitikát, azzal a céllal, hogy hatékony támogatást nyújtson a politikai, gazdasági és társadalmi reform folyamatához, miközben kategorikusan elítéli a békés tüntetések elfojtására alkalmazott erőt,

| J. | mivel az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint Líbiából több mint 450 000 ember menekült el a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba, Nigerbe, Maliba és Csádba, valamint Európába, és mivel menekültek és külföldi munkavállalók további százezrei igyekeznek kétségbeesetten elmenekülni a konfliktus elől vagy elhagyni Líbiát; mivel ez humanitárius vészhelyzetet teremt, ami gyors uniós választ követel, és szolidaritásra hív fel a tagállamok és a szomszédos országok körében, |
| --- | --- |

J.

mivel az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint Líbiából több mint 450 000 ember menekült el a szomszédos Tunéziába, Egyiptomba, Nigerbe, Maliba és Csádba, valamint Európába, és mivel menekültek és külföldi munkavállalók további százezrei igyekeznek kétségbeesetten elmenekülni a konfliktus elől vagy elhagyni Líbiát; mivel ez humanitárius vészhelyzetet teremt, ami gyors uniós választ követel, és szolidaritásra hív fel a tagállamok és a szomszédos országok körében,

| K. | mivel 2011. május 16-án, hétfőn a hágai Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) elfogatóparancs kiadatását kérte Moammer Kadhafi, fia, Szaif al-Iszlam Kadhafi és katonai hírszerzési főnöke ellen, emberiesség elleni bűncselekményekkel vádolva meg őket, |
| --- | --- |

K.

mivel 2011. május 16-án, hétfőn a hágai Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) elfogatóparancs kiadatását kérte Moammer Kadhafi, fia, Szaif al-Iszlam Kadhafi és katonai hírszerzési főnöke ellen, emberiesség elleni bűncselekményekkel vádolva meg őket,

| 1. | üdvözli a Közel-Kelet és Észak-Afrika népeinek bátorságát és eltökéltségét, és határozottan támogatja legitim demokratikus törekvéseiket, amelyek a demokratikus változás ösztönzői lehetnek Afrika, a Karib-térség, a csendes-óceáni térség és Európa országaiban, valamint a világ többi részén; megismétli erőteljes támogatását az emberek mellett, akik békésen tüntetnek az autoriter elnyomó rezsimek ellen, különös tekintettel a fiatalokra és a nőkre, akik kulcsszereplőként és katalizátorként lépnek fel a demokratikus változások érdekében az arab világban; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Közel-Kelet és Észak-Afrika népeinek bátorságát és eltökéltségét, és határozottan támogatja legitim demokratikus törekvéseiket, amelyek a demokratikus változás ösztönzői lehetnek Afrika, a Karib-térség, a csendes-óceáni térség és Európa országaiban, valamint a világ többi részén; megismétli erőteljes támogatását az emberek mellett, akik békésen tüntetnek az autoriter elnyomó rezsimek ellen, különös tekintettel a fiatalokra és a nőkre, akik kulcsszereplőként és katalizátorként lépnek fel a demokratikus változások érdekében az arab világban;

| 2. | megjegyzi, hogy a közelmúltbeli észak-afrikai és közel-keleti fejleményeknek politikai, gazdasági és társadalmi következményei vannak, mindenekelőtt magukban az érintett országokban, de az AKCS-államokban és Európában is; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a közelmúltbeli észak-afrikai és közel-keleti fejleményeknek politikai, gazdasági és társadalmi következményei vannak, mindenekelőtt magukban az érintett országokban, de az AKCS-államokban és Európában is;

| 3. | felszólítja az Európai Uniót, hogy erőteljesen támogassa a politikai és gazdasági reformokat a régióban; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet legjobb támogatása érdekében létfontosságú az európai szomszédság- és a fejlesztéspolitika keretében meglévő összes eszköz mobilizálása; kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet az alapvető jogok tiszteletben tartására, a felelősségteljes kormányzásra, a független igazságszolgáltatásra és a korrupció elleni küzdelemre, hogy választ adjanak az emberek szükségleteire és elvárásaira; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Európai Uniót, hogy erőteljesen támogassa a politikai és gazdasági reformokat a régióban; hangsúlyozza, hogy a demokratikus átmenet legjobb támogatása érdekében létfontosságú az európai szomszédság- és a fejlesztéspolitika keretében meglévő összes eszköz mobilizálása; kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet az alapvető jogok tiszteletben tartására, a felelősségteljes kormányzásra, a független igazságszolgáltatásra és a korrupció elleni küzdelemre, hogy választ adjanak az emberek szükségleteire és elvárásaira;

| 4. | felszólítja az Európai Uniót, hogy vegye fontolóra a szóban forgó országok adósságtörlesztésének felfüggesztését, és hangsúlyozza, hogy el kell végezni ezeknek az adósságoknak az ellenőrzését; kéri a korrupt vezetők vagyonának befagyasztását és visszaszolgáltatását az érintett országok államkincstárainak; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az Európai Uniót, hogy vegye fontolóra a szóban forgó országok adósságtörlesztésének felfüggesztését, és hangsúlyozza, hogy el kell végezni ezeknek az adósságoknak az ellenőrzését; kéri a korrupt vezetők vagyonának befagyasztását és visszaszolgáltatását az érintett országok államkincstárainak;

| 5. | kéri, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a civil társadalommal folytatott együttműködésre, mivel ezek az egész térségben a népfelkelések fő katalizátorai; kéri, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióból és a nemzetközi közösségtől érkező segélyek ténylegesen eljussanak hozzájuk; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a civil társadalommal folytatott együttműködésre, mivel ezek az egész térségben a népfelkelések fő katalizátorai; kéri, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióból és a nemzetközi közösségtől érkező segélyek ténylegesen eljussanak hozzájuk;

| 6. | sajnálja, hogy a nemzetközi közösség eltérő mértékben háborodott fel a Jemenben, Szíriában és különösen a Bahreinben elkövetett erőszakon, ahol az Öböl-menti Együttműködési Tanács együttes erőinek csapatai Szaúd-Arábiából indultak a tiltakozások leverésére; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a nemzetközi közösség eltérő mértékben háborodott fel a Jemenben, Szíriában és különösen a Bahreinben elkövetett erőszakon, ahol az Öböl-menti Együttműködési Tanács együttes erőinek csapatai Szaúd-Arábiából indultak a tiltakozások leverésére;

| 7. | felszólítja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetők elleni erőszak használatától, tartsák tiszteletben gyülekezési és véleménynyilvánítási szabadságukat, és garantálják biztonságukat; független vizsgálatokat kér az ezekben az országokban a békés tüntetők között haláleseteket, sérüléseket és bebörtönzéseket eredményező incidensekkel kapcsolatban, továbbá felszólít a felelősök bíróság elé állítására; felszólít a tüntetések során letartóztatott összes személy, valamint valamennyi politikai fogoly, emberijog-védő és újságíró azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetők elleni erőszak használatától, tartsák tiszteletben gyülekezési és véleménynyilvánítási szabadságukat, és garantálják biztonságukat; független vizsgálatokat kér az ezekben az országokban a békés tüntetők között haláleseteket, sérüléseket és bebörtönzéseket eredményező incidensekkel kapcsolatban, továbbá felszólít a felelősök bíróság elé állítására; felszólít a tüntetések során letartóztatott összes személy, valamint valamennyi politikai fogoly, emberijog-védő és újságíró azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására;

| 8. | úgy véli, hogy az EU tagállamai, az Afrikai Unió (AU) és az európai szomszédságpolitikában részt vevő, közös érdekekkel, értékekkel és problémákkal rendelkező országok közötti szorosabb szubregionális együttműködés lendületet adhatna az egész földközi-tengeri térségnek; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az EU tagállamai, az Afrikai Unió (AU) és az európai szomszédságpolitikában részt vevő, közös érdekekkel, értékekkel és problémákkal rendelkező országok közötti szorosabb szubregionális együttműködés lendületet adhatna az egész földközi-tengeri térségnek;

| 9. | elítéli a fegyverértékesítéseket és a gazdasági-stratégiai érdekek javára biztosított bőkezűséget, valamint néhány uniós és AKCS-ország által a diktátorokkal sok éven át fenntartott barátságos kapcsolatokat; üdvözli e népek önrendelkezését, és elítéli az általuk elszenvedett erőszakot; |
| --- | --- |

9.

elítéli a fegyverértékesítéseket és a gazdasági-stratégiai érdekek javára biztosított bőkezűséget, valamint néhány uniós és AKCS-ország által a diktátorokkal sok éven át fenntartott barátságos kapcsolatokat; üdvözli e népek önrendelkezését, és elítéli az általuk elszenvedett erőszakot;

| 10. | felszólítja az Európai Uniót, hogy végezze el diplomáciai politikájának és az észak-afrikai és közel-keleti országokhoz fűződő politikai, kereskedelmi és együttműködési viszonyai természetének mélyreható értékelését és reformját; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Európai Uniót, hogy végezze el diplomáciai politikájának és az észak-afrikai és közel-keleti országokhoz fűződő politikai, kereskedelmi és együttműködési viszonyai természetének mélyreható értékelését és reformját;

| 11. | a Pánafrikai Parlamenttel együtt felszólítja az Afrikai Unió minden országát, hogy ratifikálják a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló afrikai chartát; |
| --- | --- |

11.

a Pánafrikai Parlamenttel együtt felszólítja az Afrikai Unió minden országát, hogy ratifikálják a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló afrikai chartát;

| 12. | emlékeztet arra, hogy minden fegyveres beavatkozást a polgári lakosság védelmének kizárólagos céljával kell végrehajtani, és annak pártatlannak kell lennie, továbbá hogy a beavatkozás kezdeményezői semmilyen körülmények között nem követelhetik maguknak azt a jogot, hogy meghatározzák, ki kormányozhat, és kit kell kizárni; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy minden fegyveres beavatkozást a polgári lakosság védelmének kizárólagos céljával kell végrehajtani, és annak pártatlannak kell lennie, továbbá hogy a beavatkozás kezdeményezői semmilyen körülmények között nem követelhetik maguknak azt a jogot, hogy meghatározzák, ki kormányozhat, és kit kell kizárni;

| 13. | arra biztatja az Afrikai Uniót, az Arab Ligát és az Európai Uniót, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a nagyszabású nemzetközi humanitárius művelet támogatására az érintett országokban, hogy támogassák az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságát és egyéb fontos humanitárius szervezeteket a védelem biztosításában és a szükséget szenvedők számára biztosított sürgősségi segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

13.

arra biztatja az Afrikai Uniót, az Arab Ligát és az Európai Uniót, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást a nagyszabású nemzetközi humanitárius művelet támogatására az érintett országokban, hogy támogassák az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságát és egyéb fontos humanitárius szervezeteket a védelem biztosításában és a szükséget szenvedők számára biztosított sürgősségi segítségnyújtásban;

| 14. | megismétli annak fontosságát, hogy tiszteletben kell tartani és el kell fogadni az emberek döntését s a választások eredményeit, függetlenül attól, hogy ki nyer, feltéve, hogy a választások demokratikusak, szabadok, tisztességese és átláthatóak; |
| --- | --- |

14.

megismétli annak fontosságát, hogy tiszteletben kell tartani és el kell fogadni az emberek döntését s a választások eredményeit, függetlenül attól, hogy ki nyer, feltéve, hogy a választások demokratikusak, szabadok, tisztességese és átláthatóak;

| 15. | üdvözli az Afrikai Unió Béke és Biztonság Tanácsa és a tunéziai és egyiptomi hatóságok által elért előrelépést, és bátorítja az erőfeszítések folytatását, hogy elindítsák a demokratikus stabilizáció folyamatát, és garantálják a szabadságot, az alapvető és emberi jogokat, a békét és a jog érvényesülését; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Afrikai Unió Béke és Biztonság Tanácsa és a tunéziai és egyiptomi hatóságok által elért előrelépést, és bátorítja az erőfeszítések folytatását, hogy elindítsák a demokratikus stabilizáció folyamatát, és garantálják a szabadságot, az alapvető és emberi jogokat, a békét és a jog érvényesülését;

| 16. | felszólítja az Európai Bizottságot és az érintett országokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket, egyidejűleg biztosítva, hogy a közös stratégiát léptetnek életbe, beleértve a megfelelő pénzügyi, humán és technikai erőforrásokat is, annak garantálása érdekében, hogy az EU az EUMSZ 80. cikkével összhangban megfelelő választ tudjon adni a tömeges migrációs mozgásokra; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az Európai Bizottságot és az érintett országokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket, egyidejűleg biztosítva, hogy a közös stratégiát léptetnek életbe, beleértve a megfelelő pénzügyi, humán és technikai erőforrásokat is, annak garantálása érdekében, hogy az EU az EUMSZ 80. cikkével összhangban megfelelő választ tudjon adni a tömeges migrációs mozgásokra;

| 17. | felszólít az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a polgári lakosság védelmét célzó 1973 (2011) sz. határozata szigorú betartására; |
| --- | --- |

17.

felszólít az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a polgári lakosság védelmét célzó 1973 (2011) sz. határozata szigorú betartására;

| 18. | sürgeti az érintett vezetőket, hogy az erő alkalmazásában mutassanak önmérsékletet, és kezdeményezzenek tárgyalásokat azzal a céllal, hogy pozitív kimenetele legyen a válságnak, és sajnálatának ad hangot az eseményekkel járó minden emberveszteség miatt; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az érintett vezetőket, hogy az erő alkalmazásában mutassanak önmérsékletet, és kezdeményezzenek tárgyalásokat azzal a céllal, hogy pozitív kimenetele legyen a válságnak, és sajnálatának ad hangot az eseményekkel járó minden emberveszteség miatt;

| 19. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Afrikai Uniót bevonják az összes fél számára elfogadható megoldás keresésébe; |
| --- | --- |

19.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Afrikai Uniót bevonják az összes fél számára elfogadható megoldás keresésébe;

| 20. | felszólítja az Egyesült Nemzeteket, az Afrikai Uniót, az Európai Uniót, az Arab Ligát és a koalíciót, hogy rendezzenek kerekasztal-tárgyalást azzal a céllal, hogy megtalálják a válságból kivezető utat, és tartós békét teremtsenek és megalapozzák a demokráciát Líbiában; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az Egyesült Nemzeteket, az Afrikai Uniót, az Európai Uniót, az Arab Ligát és a koalíciót, hogy rendezzenek kerekasztal-tárgyalást azzal a céllal, hogy megtalálják a válságból kivezető utat, és tartós békét teremtsenek és megalapozzák a demokráciát Líbiában;

| 21. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának. |
| --- | --- |

21.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának.

BUDAPESTI NYILATKOZAT

a 2011-ben Puszanban, Dél-Koreában megrendezendő negyedik, a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórumról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 21. ülésszaka, Budapesten (Magyarország) 2011. május 16. és 18. között:

| A. | mivel a segélyhatékonyság az élet javításáról, a szegénység csökkentéséről és a millenniumi fejlesztési célok eléréséről szól, |
| --- | --- |

A.

mivel a segélyhatékonyság az élet javításáról, a szegénység csökkentéséről és a millenniumi fejlesztési célok eléréséről szól,

| B. | mivel a negyedik, a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórum (HLF-4), amelyre várhatóan Puszanban, Dél-Koreában kerül sor 2011. november 29. és december 1. között, lezárja majd az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) által vezetett segélyhatékonysági folyamatot, amelyet a 2005. évi Párizsi Nyilatkozat (PD) indított el, majd a 2008. évi accrai cselekvési program (AAA) folytatott, |
| --- | --- |

B.

mivel a negyedik, a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórum (HLF-4), amelyre várhatóan Puszanban, Dél-Koreában kerül sor 2011. november 29. és december 1. között, lezárja majd az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) által vezetett segélyhatékonysági folyamatot, amelyet a 2005. évi Párizsi Nyilatkozat (PD) indított el, majd a 2008. évi accrai cselekvési program (AAA) folytatott,

| C. | mivel a HLF-4 felvázolja majd a hatékonyabb fejlesztési segélyekre vonatkozó jövőbeli irányvonalakat is, és hozzájárul egy új nemzetközi segélyezési architektúra létrejöttéhez a millenniumi fejlesztési célok tekintetében kitűzött 2015-ös határidőig és azon túl, |
| --- | --- |

C.

mivel a HLF-4 felvázolja majd a hatékonyabb fejlesztési segélyekre vonatkozó jövőbeli irányvonalakat is, és hozzájárul egy új nemzetközi segélyezési architektúra létrejöttéhez a millenniumi fejlesztési célok tekintetében kitűzött 2015-ös határidőig és azon túl,

| D. | mivel az EU és tagállamai világ hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) több mint felét biztosítják, és így a segélyhatékonysági program jelentős szereplői, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és tagállamai világ hivatalos fejlesztési támogatásának (ODA) több mint felét biztosítják, és így a segélyhatékonysági program jelentős szereplői,

| E. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke kötelezi az EU-t, hogy a fejlesztéssel kapcsolatban törekedjen a politikai koherenciára, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke kötelezi az EU-t, hogy a fejlesztéssel kapcsolatban törekedjen a politikai koherenciára,

| F. | mivel a Cotonoui Megállapodás 2010. június 23-án Ouagadougouban (Burkina Faso) aláírt második felülvizsgálata sajátjává teszi a segélyhatékonysági programot (preambulum, (12a) bekezdés és 1. rész, 2. cikk), amire a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatban és az AAA-ban is kötelezettséget vállaltak; mivel a Cotonoui Megállapodás elsődleges célkitűzése a szegénység csökkentése és végső soron annak felszámolása, |
| --- | --- |

F.

mivel a Cotonoui Megállapodás 2010. június 23-án Ouagadougouban (Burkina Faso) aláírt második felülvizsgálata sajátjává teszi a segélyhatékonysági programot (preambulum, (12a) bekezdés és 1. rész, 2. cikk), amire a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatban és az AAA-ban is kötelezettséget vállaltak; mivel a Cotonoui Megállapodás elsődleges célkitűzése a szegénység csökkentése és végső soron annak felszámolása,

| G. | mivel jelentős javulást értek el a segélyhatékonyság terén, azonban még mindig hosszú utat kell megtenni; mivel a segélyhatékonysági program folytatása elengedhetetlen a jelenlegi kötelezettségek végrehajtásának biztosításához, különösen a pénzügyi válság fényében, továbbá ahhoz, hogy fontolóra vegyék a segélyhatékonyság és a fejlesztés hatékonyságának különböző, új dimenziót, |
| --- | --- |

G.

mivel jelentős javulást értek el a segélyhatékonyság terén, azonban még mindig hosszú utat kell megtenni; mivel a segélyhatékonysági program folytatása elengedhetetlen a jelenlegi kötelezettségek végrehajtásának biztosításához, különösen a pénzügyi válság fényében, továbbá ahhoz, hogy fontolóra vegyék a segélyhatékonyság és a fejlesztés hatékonyságának különböző, új dimenziót,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a HLF-4-nek túl kell lépnie a számbavételen, és az ígéreteket kézzelfogható eredményekre kell váltania a segélyhatékonysági program végrehajtása terén, és elvárja, hogy az uniós és AKCS-országok vezető szerepet játsszanak ennek elérésében; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a HLF-4-nek túl kell lépnie a számbavételen, és az ígéreteket kézzelfogható eredményekre kell váltania a segélyhatékonysági program végrehajtása terén, és elvárja, hogy az uniós és AKCS-országok vezető szerepet játsszanak ennek elérésében;

| 2. | emlékeztet a fejlesztési célú politikai koherencia és annak fontosságára, hogy a segélyhatékonysági program keretében tevőlegesen támogatni kell a közös értékeket, mint például az emberi jogokat, a társadalmi igazságosságot, a korrupció elleni küzdelmet, az elszámoltathatóságot és a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet a fejlesztési célú politikai koherencia és annak fontosságára, hogy a segélyhatékonysági program keretében tevőlegesen támogatni kell a közös értékeket, mint például az emberi jogokat, a társadalmi igazságosságot, a korrupció elleni küzdelmet, az elszámoltathatóságot és a nemek közötti egyenlőséget;

I.   A segélyek kiszámíthatósága

| 3. | felszólítja az adományozókat, hogy tegyenek azonnali intézkedéseiket a PD és AAA szerinti kötelezettségvállalásaik – például a segélyek felszabadítása, kiszámíthatósága, feltételessége és átláthatósága – terén, amelyeket csak a politikai akarat és a bürokrácia akadályoz; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az adományozókat, hogy tegyenek azonnali intézkedéseiket a PD és AAA szerinti kötelezettségvállalásaik – például a segélyek felszabadítása, kiszámíthatósága, feltételessége és átláthatósága – terén, amelyeket csak a politikai akarat és a bürokrácia akadályoz;

| 4. | felszólítja az adományozó országokat, hogy tartsák fenn arra irányuló kötelezettségvállalásukat, hogy a GDP/GNI 0,7%-t fejlesztési támogatásra fordítják, és szűkítik az ODA fogalommeghatározását; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az adományozó országokat, hogy tartsák fenn arra irányuló kötelezettségvállalásukat, hogy a GDP/GNI 0,7%-t fejlesztési támogatásra fordítják, és szűkítik az ODA fogalommeghatározását;

| 5. | felszólítja az adományozókat, hogy pénzügyi forgalmuk megbízható többéves ütemtervein és a partnerországokkal kötött hosszú távú fejlesztési megállapodásokon keresztül növeljék a segélyek kiszámíthatóságát a fejlesztési célú kölcsönös elszámoltathatóság alapján; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az adományozókat, hogy pénzügyi forgalmuk megbízható többéves ütemtervein és a partnerországokkal kötött hosszú távú fejlesztési megállapodásokon keresztül növeljék a segélyek kiszámíthatóságát a fejlesztési célú kölcsönös elszámoltathatóság alapján;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében innovatív finanszírozási mechanizmusokat, például a pénzügyi tranzakció megadóztatását kell alkalmazni; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében innovatív finanszírozási mechanizmusokat, például a pénzügyi tranzakció megadóztatását kell alkalmazni;

| 7. | felszólítja az adományozókat, hogy jobban koordinálják és harmonizálják fellépéseiket, és egyszerűsítsék eljárásaikat; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az adományozókat, hogy jobban koordinálják és harmonizálják fellépéseiket, és egyszerűsítsék eljárásaikat;

II.   A segélyek összehangolása, az országos rendszerek használata és az országok felelősségvállalása

| 8. | elismeri a segélyek összehangolásának, valamint a fejlesztési segélyek elosztásához és a partnerországok kapacitásépítésében az országos rendszerek használatának fontosságát, továbbá a felelősségvállalás ösztönzésének, az átláthatóság és a kölcsönös elszámoltathatóságnak, valamint a partnerországok parlamenti felügyelete elősegítésének fontosságát; |
| --- | --- |

8.

elismeri a segélyek összehangolásának, valamint a fejlesztési segélyek elosztásához és a partnerországok kapacitásépítésében az országos rendszerek használatának fontosságát, továbbá a felelősségvállalás ösztönzésének, az átláthatóság és a kölcsönös elszámoltathatóságnak, valamint a partnerországok parlamenti felügyelete elősegítésének fontosságát;

| 9. | felszólítja a partnerországokat, hogy valósítsák meg a segély nemzeti költségvetésbe való beépítésre szolgáló jogi keretet annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a segélyek elköltésének parlamenti felügyeletét és a fokozott elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a partnerországokat, hogy valósítsák meg a segély nemzeti költségvetésbe való beépítésre szolgáló jogi keretet annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a segélyek elköltésének parlamenti felügyeletét és a fokozott elszámoltathatóságot;

| 10. | felszólítja az adományozókat, hogy növeljék a partnerországok által programozható segélyek arányát, hogy fejlesszék az adott ország kapacitását és kialakítsák felelősségvállalását; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az adományozókat, hogy növeljék a partnerországok által programozható segélyek arányát, hogy fejlesszék az adott ország kapacitását és kialakítsák felelősségvállalását;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás a segélyhatékonyság növelésének egyik legjobb módja, azonban annak nemzeti fejlesztésfinanszírozási és szegénységcsökkentési terveken kell alapulnia; ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jogosultsági kritériumokkal kapcsolatos dinamikus megközelítését, és mozdítsa elő a költségvetési támogatásra vonatkozó kollektív uniós célt; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás a segélyhatékonyság növelésének egyik legjobb módja, azonban annak nemzeti fejlesztésfinanszírozási és szegénységcsökkentési terveken kell alapulnia; ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jogosultsági kritériumokkal kapcsolatos dinamikus megközelítését, és mozdítsa elő a költségvetési támogatásra vonatkozó kollektív uniós célt;

| 12. | felszólítja az adományozókat és a partnerországokat, hogy az országos szintű segélyek tekintetében gyorsan hajtsanak végre átláthatósági intézkedéseket, mivel ismeretek nélkül nem lehetséges a felelősségvállalás; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az adományozókat és a partnerországokat, hogy az országos szintű segélyek tekintetében gyorsan hajtsanak végre átláthatósági intézkedéseket, mivel ismeretek nélkül nem lehetséges a felelősségvállalás;

| 13. | úgy véli, hogy az adózás egy független pénzügyi forrást garantál a fenntartható fejlődés számára, és fontos kapcsolatot jelent a fejlődő országok kormányai és polgárai között; kéri az adóigazgatás egy életképes formájának bevezetését, amely az adófizetők fizetési képességén alapul; ajánlja, hogy fokozzák az adóparadicsomok – amelyek különböznek az alacsony adókulcsokat alkalmazó joghatóságoktól –, az adókikerülés és az illegális tőketranszferek elleni küzdelmet, és átláthatóan kezeljék a természeti erőforrásokat; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az adózás egy független pénzügyi forrást garantál a fenntartható fejlődés számára, és fontos kapcsolatot jelent a fejlődő országok kormányai és polgárai között; kéri az adóigazgatás egy életképes formájának bevezetését, amely az adófizetők fizetési képességén alapul; ajánlja, hogy fokozzák az adóparadicsomok – amelyek különböznek az alacsony adókulcsokat alkalmazó joghatóságoktól –, az adókikerülés és az illegális tőketranszferek elleni küzdelmet, és átláthatóan kezeljék a természeti erőforrásokat;

III.   A parlamentek szerepe

| 14. | hangsúlyozza a nemzeti parlamentek által betöltendő vezető szerepet, mivel ők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy kijelöljék a kiemelt ágazatokat, felülvizsgálják az országstratégiai dokumentumokat és ellenőrizzék a költségvetési előirányzatokat; felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy fogadják el az országstratégiai dokumentumokat az éves költségvetést, miután az adományozó országokkal folytatott politikai párbeszéd előtt konzultáltak a civil társadalommal, azzal a céllal, hogy teljessé tegyék a demokratikus ellenőrzést; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a nemzeti parlamentek által betöltendő vezető szerepet, mivel ők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy kijelöljék a kiemelt ágazatokat, felülvizsgálják az országstratégiai dokumentumokat és ellenőrizzék a költségvetési előirányzatokat; felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy fogadják el az országstratégiai dokumentumokat az éves költségvetést, miután az adományozó országokkal folytatott politikai párbeszéd előtt konzultáltak a civil társadalommal, azzal a céllal, hogy teljessé tegyék a demokratikus ellenőrzést;

| 15. | sürgeti a parlamenteket, hogy a költségvetések, politikák és azok kimenetelének ellenőrzésén, valamint a demokratikus folyamat keretében a polgárok döntéshozatalba való bevonásával biztosítsák az ellenőrzéseket és az egyensúlyt; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a parlamenteket, hogy a költségvetések, politikák és azok kimenetelének ellenőrzésén, valamint a demokratikus folyamat keretében a polgárok döntéshozatalba való bevonásával biztosítsák az ellenőrzéseket és az egyensúlyt;

| 16. | emlékeztet arra,. hogy a fejlődő országok parlamentjei nem rendelkeznek a szerepük teljes körű gyakorlásához szükséges alapvető kapacitásokkal; felszólítja ezért az adományozó országokat, hogy nyújtsanak kapacitásépítési és fejlesztési segítséget nemzeti és regionális szinten; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra,. hogy a fejlődő országok parlamentjei nem rendelkeznek a szerepük teljes körű gyakorlásához szükséges alapvető kapacitásokkal; felszólítja ezért az adományozó országokat, hogy nyújtsanak kapacitásépítési és fejlesztési segítséget nemzeti és regionális szinten;

| 17. | javasolja, hogy a parlamenti kapacitást a segélyhatékonyság és fejlesztés hatékonyságának egyik mutatójaként fogadják el, és azt időről időre mérjék annak tudatában, hogy hozzájárul a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, a fenntartható politikai stabilitáshoz és a gazdasági sikerhez; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a parlamenti kapacitást a segélyhatékonyság és fejlesztés hatékonyságának egyik mutatójaként fogadják el, és azt időről időre mérjék annak tudatában, hogy hozzájárul a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, a fenntartható politikai stabilitáshoz és a gazdasági sikerhez;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a felelősségvállalásnak lehetővé kell tennie a partnerországok számára, hogy meghatározzák saját politikai prioritásaikat; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a felelősségvállalásnak lehetővé kell tennie a partnerországok számára, hogy meghatározzák saját politikai prioritásaikat;

IV.   A nem állami szereplők és helyi hatóságok szerepvállalása

| 19. | felszólítja az EU-t és a partnerországokat, hogy mélyítsék el és bővítsék a strukturált párbeszéd folyamatát a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok szerepvállalása érdekében, hogy biztosítsák teljes körű és ésszerű részvételüket a költségvetés és a programok tervezésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az EU-t és a partnerországokat, hogy mélyítsék el és bővítsék a strukturált párbeszéd folyamatát a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok szerepvállalása érdekében, hogy biztosítsák teljes körű és ésszerű részvételüket a költségvetés és a programok tervezésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a területi megközelítés és a többszintű kormányzás a hatékonyabb fejlesztési stratégiák kulcselemei; felszólítja ezért az EU-t és a partnerországokat, hogy vegyék jobban figyelembe a területeket mint az állami fellépés szféráját; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a területi megközelítés és a többszintű kormányzás a hatékonyabb fejlesztési stratégiák kulcselemei; felszólítja ezért az EU-t és a partnerországokat, hogy vegyék jobban figyelembe a területeket mint az állami fellépés szféráját;

| 21. | felszólítja az adományozókat és a partnerországokat, hogy teljes körűen értékeljék és mélyítsék el a párizsié és accrai kötelezettségvállalásokat a demokratikus felelősségvállaláson alapuló reformokon és a civil társadalmi szervezeteknek és helyi hatóságoknak nyújtott támogatáson keresztül; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az adományozókat és a partnerországokat, hogy teljes körűen értékeljék és mélyítsék el a párizsié és accrai kötelezettségvállalásokat a demokratikus felelősségvállaláson alapuló reformokon és a civil társadalmi szervezeteknek és helyi hatóságoknak nyújtott támogatáson keresztül;

| 22. | hangsúlyozza a független igazságszolgáltatási rendszerek és a szabad média szerepét is a felelősségteljes kormányzás és az elszámoltathatóság erősítésében; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a független igazságszolgáltatási rendszerek és a szabad média szerepét is a felelősségteljes kormányzás és az elszámoltathatóság erősítésében;

V.   Új fejlesztési partnerségek

| 23. | elismeri, hogy a világ szegény embereinek 72%-a a közepes jövedelmű (11) országokban él; elismeri, hogy a közepes jövedelmű országok a fejlesztési partnerség egy eltérő formáját igénylik, amely inkább az inkluzív növekedésre, a gazdaság diverzifikálására, a javak újraelosztására, valamint a dél-dél együttműködésen keresztül a fejlesztési hatékonyság, az egymástól való tanulás és a fejlesztési tapasztalatok megosztásának előmozdítására összpontosít; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a világ szegény embereinek 72%-a a közepes jövedelmű (11) országokban él; elismeri, hogy a közepes jövedelmű országok a fejlesztési partnerség egy eltérő formáját igénylik, amely inkább az inkluzív növekedésre, a gazdaság diverzifikálására, a javak újraelosztására, valamint a dél-dél együttműködésen keresztül a fejlesztési hatékonyság, az egymástól való tanulás és a fejlesztési tapasztalatok megosztásának előmozdítására összpontosít;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a segélyt hozzá kell igazítani az instabil államok, az alacsony jövedelmű, konfliktus utáni helyzetben lévő országok és a kis fejlődő szigetállamok sajátosságaihoz és szükségleteihez, és fokozott erőfeszítéseket kell tenni a legszegényebb országokkal folytatott együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a segélyt hozzá kell igazítani az instabil államok, az alacsony jövedelmű, konfliktus utáni helyzetben lévő országok és a kis fejlődő szigetállamok sajátosságaihoz és szükségleteihez, és fokozott erőfeszítéseket kell tenni a legszegényebb országokkal folytatott együttműködés érdekében;

| 25. | kéri, hogy a segély a legszegényebb embereket, és ne csak a legszegényebb országokat célozza meg; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy a segély a legszegényebb embereket, és ne csak a legszegényebb országokat célozza meg;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a segélyt a fejlesztés katalizátorának, és nem eszközének kell tekinteni; elismeri, hogy a segély végleges célja egy olyan állapot elérése, ahol már nincs többé szükség segélyre; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a segélyt a fejlesztés katalizátorának, és nem eszközének kell tekinteni; elismeri, hogy a segély végleges célja egy olyan állapot elérése, ahol már nincs többé szükség segélyre;

VI.   Munkamegosztás

| 27. | felszólítja az EU-t, hogy a HLF-4 keretében vállaljon vezető szerepet a munkamegosztásban, és fokozza erőfeszítéseit az adományozók közötti koordináció és a munkamegosztás növelése érdekében, olyan intézkedésekkel kiegészítve ezt, amelyek kedveznek a demokratikus felelősségvállalásnak, a kötelezettségek vállalásának és a jobb segélyminőségnek; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az EU-t, hogy a HLF-4 keretében vállaljon vezető szerepet a munkamegosztásban, és fokozza erőfeszítéseit az adományozók közötti koordináció és a munkamegosztás növelése érdekében, olyan intézkedésekkel kiegészítve ezt, amelyek kedveznek a demokratikus felelősségvállalásnak, a kötelezettségek vállalásának és a jobb segélyminőségnek;

| 28. | hangsúlyozza, hogy meg kell oldani az úgynevezett „kedvenc” és „árva” országok, valamint az olyan döntő szektorok elhanyagolásának problémáját, mint az egészségügy, az oktatás, a társadalmi kohézió és a nemek közötti egyenlőség; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy meg kell oldani az úgynevezett „kedvenc” és „árva” országok, valamint az olyan döntő szektorok elhanyagolásának problémáját, mint az egészségügy, az oktatás, a társadalmi kohézió és a nemek közötti egyenlőség;

| 29. | üdvözli, hogy az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. május 15-én elfogadta a fejlesztéspolitikai munkamegosztásról szóló uniós magatartási kódexet, és rámutat arra, hogy ha az EU elmulasztja teljes körűen végrehajtani a munkamegosztásról szóló magatartási kódexben rögzített elveket, akkor akár 6 milliárd EUR megtakarításának lehetőségét szalasztja el (12); |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. május 15-én elfogadta a fejlesztéspolitikai munkamegosztásról szóló uniós magatartási kódexet, és rámutat arra, hogy ha az EU elmulasztja teljes körűen végrehajtani a munkamegosztásról szóló magatartási kódexben rögzített elveket, akkor akár 6 milliárd EUR megtakarításának lehetőségét szalasztja el (12);

| 30. | felszólítja az EU-t, hogy vizsgálja felül a munkamegosztási politikát annak biztosítása érdekében, hogy ne hanyagolják el a nem ágazatspecifikus, több területet átfogó kérdéseket, mint amilyenek az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az EU-t, hogy vizsgálja felül a munkamegosztási politikát annak biztosítása érdekében, hogy ne hanyagolják el a nem ágazatspecifikus, több területet átfogó kérdéseket, mint amilyenek az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség;

VII.   A magánszektor mint fejlesztési szereplő

| 31. | elismeri a magánszektor szereplőinek növekvő részvételét a fejlesztési partnerségekben; elismeri annak előnyeit, ha beépítik a magánszektor fejlesztési segélyét a segélyhatékonysági megállapodásokba, de elismeri annak szükségességét is, hogy tisztázzák, milyen szerepeket tölthet be és kell, hogy betöltsön a magánszektor, hogy összekapcsolják ezeket a szerepeket a millenniumi fejlesztési célokkal és a fenntartható fejlődéssel, valamint a magánszektor elsődleges felelősségével; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ebben az összefüggésben ne lépjenek vissza a kötött segélyekhez; |
| --- | --- |

31.

elismeri a magánszektor szereplőinek növekvő részvételét a fejlesztési partnerségekben; elismeri annak előnyeit, ha beépítik a magánszektor fejlesztési segélyét a segélyhatékonysági megállapodásokba, de elismeri annak szükségességét is, hogy tisztázzák, milyen szerepeket tölthet be és kell, hogy betöltsön a magánszektor, hogy összekapcsolják ezeket a szerepeket a millenniumi fejlesztési célokkal és a fenntartható fejlődéssel, valamint a magánszektor elsődleges felelősségével; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ebben az összefüggésben ne lépjenek vissza a kötött segélyekhez;

| 32. | hangsúlyozza az átláthatóságnak és a magánszektorbeli fejlesztési szereplők által a fejlesztési eredményekre gyakorolt hatások értékelésének fontosságát; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza az átláthatóságnak és a magánszektorbeli fejlesztési szereplők által a fejlesztési eredményekre gyakorolt hatások értékelésének fontosságát;

| 33. | felszólítja az adományozókat, hogy a hazai magánszektor fejlesztésének katalizálására, a magánszektor hazai szabályozó intézményeinek fejlesztésére és a magánszektor fejlesztésének előmozdítására hasznosítsák a segélyt, amely utóbbi felöleli a legszegényebb népességet és a hozzájárul a fejlesztési célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az adományozókat, hogy a hazai magánszektor fejlesztésének katalizálására, a magánszektor hazai szabályozó intézményeinek fejlesztésére és a magánszektor fejlesztésének előmozdítására hasznosítsák a segélyt, amely utóbbi felöleli a legszegényebb népességet és a hozzájárul a fejlesztési célkitűzésekhez;

VIII.   Puszan után

| 34. | hangsúlyozza annak fontosságát, a Puszan után is fenntartsák a lendületet a segélyhatékonyság és a fejlesztés hatékonysága terén; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza annak fontosságát, a Puszan után is fenntartsák a lendületet a segélyhatékonyság és a fejlesztés hatékonysága terén;

| 35. | ajánlja, hogy folytassák a PD és az AAA szerinti kötelezettségvállalások végrehajtásának és az ezek terén elért haladásnak a nyomon követését és értékelését, ajánlja, hogy a következő felmérést a millenniumi fejlesztési célok határidejével egy időben végezzék el, hogy kiegészítsék a fejlesztés terén addigra elért haladás globális felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

35.

ajánlja, hogy folytassák a PD és az AAA szerinti kötelezettségvállalások végrehajtásának és az ezek terén elért haladásnak a nyomon követését és értékelését, ajánlja, hogy a következő felmérést a millenniumi fejlesztési célok határidejével egy időben végezzék el, hogy kiegészítsék a fejlesztés terén addigra elért haladás globális felülvizsgálatát;

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a segélyhatékonyságot egy fejlesztéshatékonysági keretbe ágyazzák be, amely felállítja az általános fejlesztési eredmények prioritásait, és magában foglalja a fejlesztési célú politikai koherenciát és a regionális gazdasági közösségek bevonását, hogy jobban figyelembe vegyék a segélyhatékonyság és a fejlesztéshatékonyság regionális dimenzióját; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a segélyhatékonyságot egy fejlesztéshatékonysági keretbe ágyazzák be, amely felállítja az általános fejlesztési eredmények prioritásait, és magában foglalja a fejlesztési célú politikai koherenciát és a regionális gazdasági közösségek bevonását, hogy jobban figyelembe vegyék a segélyhatékonyság és a fejlesztéshatékonyság regionális dimenzióját;

| 37. | kéri, hogy a HLF-4 során indítsanak el egy inkluzív „Busan Compact” kezdeményezést, amely összesíti az meghatározott határidőhöz kötött kötelezettségvállalásokat, és alapvető reformokat indít el a fejlesztési együttműködés globális irányításában; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy a HLF-4 során indítsanak el egy inkluzív „Busan Compact” kezdeményezést, amely összesíti az meghatározott határidőhöz kötött kötelezettségvállalásokat, és alapvető reformokat indít el a fejlesztési együttműködés globális irányításában;

| 38. | tudomásul veszi az új fejlesztési szereplők megjelenését, beleértve az egyes országokat is, amelyek megközelítése nem az európai együttműködési normákat követi, és egy politikai, inkluzív megközelítést kér ezekkel az országokkal szemben azzal a céllal, hogy a fejlesztési együttműködés általános dinamikája terén átláthatóságot érjenek el. |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi az új fejlesztési szereplők megjelenését, beleértve az egyes országokat is, amelyek megközelítése nem az európai együttműködési normákat követi, és egy politikai, inkluzív megközelítést kér ezekkel az országokkal szemben azzal a céllal, hogy a fejlesztési együttműködés általános dinamikája terén átláthatóságot érjenek el.

NYILATKOZAT

az AIDS-szel foglalkozó, 2011. júniusi magas szintű ülésre figyelemmel az egyetemes hozzáférés érdekében tett együttes fellépésről

Tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének június 8–10-én New Yorkban az AIDS-ről tartott magas szintű ülésére, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 16–18-án Budapesten (Magyarország) ülésezve:

| 1. | emlékeztet arra, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 31a. cikke kulcsfontosságú fejlesztési prioritásként rögzíti azt a célt, hogy arányosan növelni kell és fenn kell tartani a HIV/AIDS megelőzéséhez, kezeléséhez, gondozásához és a támogatáshoz való egyetemes hozzáférést; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 31a. cikke kulcsfontosságú fejlesztési prioritásként rögzíti azt a célt, hogy arányosan növelni kell és fenn kell tartani a HIV/AIDS megelőzéséhez, kezeléséhez, gondozásához és a támogatáshoz való egyetemes hozzáférést;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az AIDS-járvány harminc éve alatt az AIDS-re adott válasz bizonyította értékét a HIV tekintetében eredményeket hozó, nagy hatású befektetésként, valamint az egészségügy, a fejlesztési és az emberi jogok átfogóbb céljai tekintetében is, és az új HIV-fertőzések aránya sok országban csökkent az elmúlt 10 évben, nőtt az antiretrovirális kezelésben részesülő emberek száma, ahogy a vírus anya és gyermek közötti átadását megakadályozó szolgáltatások köre is; azonban az eredmények még mindig nem elégségesek és csekélyek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az AIDS-járvány harminc éve alatt az AIDS-re adott válasz bizonyította értékét a HIV tekintetében eredményeket hozó, nagy hatású befektetésként, valamint az egészségügy, a fejlesztési és az emberi jogok átfogóbb céljai tekintetében is, és az új HIV-fertőzések aránya sok országban csökkent az elmúlt 10 évben, nőtt az antiretrovirális kezelésben részesülő emberek száma, ahogy a vírus anya és gyermek közötti átadását megakadályozó szolgáltatások köre is; azonban az eredmények még mindig nem elégségesek és csekélyek;

| 3. | ezért felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az arra irányuló együttműködésükben, hogy támogassák az AKCS-államokat a HIV/AIDS megelőzéséhez, kezeléséhez, gondozásához és a támogatáshoz való egyetemes hozzáférés arányos növelésében és fenntartásában, ami kulcsfontosságú feltétele annak, hogy 2015-ig elérjék a millenniumi fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

3.

ezért felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az arra irányuló együttműködésükben, hogy támogassák az AKCS-államokat a HIV/AIDS megelőzéséhez, kezeléséhez, gondozásához és a támogatáshoz való egyetemes hozzáférés arányos növelésében és fenntartásában, ami kulcsfontosságú feltétele annak, hogy 2015-ig elérjék a millenniumi fejlesztési célokat;

| 4. | felszólítja az AKCS- és EU-feleket – az AKCS-államok és az uniós tagállamok kormányait, valamint az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy a legmagasabb szinten képviseltessék magukat az AIDS-ről tartandó 2011-es magas szintű ülésen, támogassák az ENSZ-főtitkár jelentésének ajánlásait és fogadják el a 2015-re hat globális célt megfogalmazó javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az AKCS- és EU-feleket – az AKCS-államok és az uniós tagállamok kormányait, valamint az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy a legmagasabb szinten képviseltessék magukat az AIDS-ről tartandó 2011-es magas szintű ülésen, támogassák az ENSZ-főtitkár jelentésének ajánlásait és fogadják el a 2015-re hat globális célt megfogalmazó javaslatát;

| 5. | felszólítja az EU-t, hogy tartsa fenn vezető szerepét az AIDS-re adott válasz terén, azaz azáltal, hogy átfogó konzultációs folyamatot kezdeményez valamennyi érdekelt féllel, beleértve az EU tagállamait, a parlamenti képviselőket, a civil társadalmat is, hogy előkészítsen egy átfogó földrajzi hatályú, 2012-re és azon túlra vonatkozó európai cselekvési programot, amely a külső fellépésen keresztül küzd a HIV/AIDS, a malária és a tuberkolózis ellen; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t, hogy tartsa fenn vezető szerepét az AIDS-re adott válasz terén, azaz azáltal, hogy átfogó konzultációs folyamatot kezdeményez valamennyi érdekelt féllel, beleértve az EU tagállamait, a parlamenti képviselőket, a civil társadalmat is, hogy előkészítsen egy átfogó földrajzi hatályú, 2012-re és azon túlra vonatkozó európai cselekvési programot, amely a külső fellépésen keresztül küzd a HIV/AIDS, a malária és a tuberkolózis ellen;

| 6. | felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, mozdítsák elő a megbélyegzés ellen fellépő stratégiákat a nemzeti AIDS-programokba, a közösségi rendszerek megerősítésén keresztül is, továbbá szüntessék meg a megtorló törvényeket, politikákat, gyakorlatokat, a megbélyegzést és a megkülönböztetést, amelyek aláássák az emberi jogokat, és növelik a HIV/AIDS-szel szembeni kiszolgáltatottságot, valamint vállaljanak kötelezettséget arra, hogy átfogó ápolási és támogató szolgáltatásokat nyújtanak a HIV-vel élő és HIV-fertőzött felnőttek és gyermekek számára, beleértve a gondozókat is; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, mozdítsák elő a megbélyegzés ellen fellépő stratégiákat a nemzeti AIDS-programokba, a közösségi rendszerek megerősítésén keresztül is, továbbá szüntessék meg a megtorló törvényeket, politikákat, gyakorlatokat, a megbélyegzést és a megkülönböztetést, amelyek aláássák az emberi jogokat, és növelik a HIV/AIDS-szel szembeni kiszolgáltatottságot, valamint vállaljanak kötelezettséget arra, hogy átfogó ápolási és támogató szolgáltatásokat nyújtanak a HIV-vel élő és HIV-fertőzött felnőttek és gyermekek számára, beleértve a gondozókat is;

| 7. | felszólítja az uniós és AKCS-országok kormányait, hogy kettőzzék meg a HIV-megelőzéshez rendelt költségvetési juttatásaikat, és a megelőzési befektetéseket integrált és tudományos bizonyítékokra épülő megelőzési programokra összpontosítsák, amelyek a legnagyobb kockázatnak kitett és legkiszolgáltatottabb népességet célozzák meg az egyik legköltséghatékonyabb beavatkozásként, továbbá fokozzák a kutatási befektetéseiket; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az uniós és AKCS-országok kormányait, hogy kettőzzék meg a HIV-megelőzéshez rendelt költségvetési juttatásaikat, és a megelőzési befektetéseket integrált és tudományos bizonyítékokra épülő megelőzési programokra összpontosítsák, amelyek a legnagyobb kockázatnak kitett és legkiszolgáltatottabb népességet célozzák meg az egyik legköltséghatékonyabb beavatkozásként, továbbá fokozzák a kutatási befektetéseiket;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kezelés egy nagy hatást elérő befektetés, amely csökkenti a HIV átadását, a tuberkolózist, valamint a gyermekágyi halált és a gyermekhalandóságot; ezért felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy támogassák az innovációt a kezeléshez való hozzáférés terén, szüntessék meg a jogi akadályokat, és biztosítsák az egyetemes és megbízható hozzáférést a biztonságos, jó minőségű és megfizethetőbb gyógyszerekhez, építsék ki az egészségügyi és közösségi rendszerek kapacitását, hogy integrált kezelési szolgáltatásokat nyújtsanak és támogassanak, valamint koherensen foglalkozzanak a HIV és tuberkolózis társfertőzésekkel; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a kezelés egy nagy hatást elérő befektetés, amely csökkenti a HIV átadását, a tuberkolózist, valamint a gyermekágyi halált és a gyermekhalandóságot; ezért felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy támogassák az innovációt a kezeléshez való hozzáférés terén, szüntessék meg a jogi akadályokat, és biztosítsák az egyetemes és megbízható hozzáférést a biztonságos, jó minőségű és megfizethetőbb gyógyszerekhez, építsék ki az egészségügyi és közösségi rendszerek kapacitását, hogy integrált kezelési szolgáltatásokat nyújtsanak és támogassanak, valamint koherensen foglalkozzanak a HIV és tuberkolózis társfertőzésekkel;

| 9. | felszólítja az uniós és AKCS-országok kormányait, hogy mozdítsák elő a HIV-vel, valamint a reproduktív egészséggel és az anyák és újszülöttek egészségével kapcsolatos egészségügyi szolgáltatások integrációját olyan kulcsfontosságú intézkedésként, amelyek a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez szükségesek, azaz az EU millenniumi fejlesztési célokra irányuló kezdeményezésén keresztül; e tekintetben különös figyelmet kell fordítani az egészségügyi és közösségi rendszere erősítésére, hogy eredményesen integrálják a HIV-vel, valamint a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos programokat, továbbá a programok összekapcsolására, hogy egymással erőteljesebben összefüggő eredményeket érjenek el az összes, egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célnál; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az uniós és AKCS-országok kormányait, hogy mozdítsák elő a HIV-vel, valamint a reproduktív egészséggel és az anyák és újszülöttek egészségével kapcsolatos egészségügyi szolgáltatások integrációját olyan kulcsfontosságú intézkedésként, amelyek a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez szükségesek, azaz az EU millenniumi fejlesztési célokra irányuló kezdeményezésén keresztül; e tekintetben különös figyelmet kell fordítani az egészségügyi és közösségi rendszere erősítésére, hogy eredményesen integrálják a HIV-vel, valamint a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos programokat, továbbá a programok összekapcsolására, hogy egymással erőteljesebben összefüggő eredményeket érjenek el az összes, egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célnál;

| 10. | felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy teljesítsék az igazságosan megosztott kötelezettségvállalásokat, hogy elérjék a befektetési szükségleteket általában az egészségügy és különösen az AIDS-re adott válasz tekintetében, ami által az uniós tagállamok valóra váltják hosszú távú kiszámítható finanszírozási kötelezettségvállalásaikat, miközben a fejlődő országokban végrehajtott belföldi befektetéseket jelentősen növelik, hogy lehetővé váljon az Abujai Nyilatkozat felhívásának végrehajtása, miszerint a nemzeti költségvetés 15 %-át fordítsák az egészségügyre, továbbá ösztönzik a felemelkedő hatalmakat, hogy vegyék ki részüket az erőfeszítésekben, valamint kibővítik az innovatív finanszírozási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az AKCS- és uniós országok kormányait, hogy teljesítsék az igazságosan megosztott kötelezettségvállalásokat, hogy elérjék a befektetési szükségleteket általában az egészségügy és különösen az AIDS-re adott válasz tekintetében, ami által az uniós tagállamok valóra váltják hosszú távú kiszámítható finanszírozási kötelezettségvállalásaikat, miközben a fejlődő országokban végrehajtott belföldi befektetéseket jelentősen növelik, hogy lehetővé váljon az Abujai Nyilatkozat felhívásának végrehajtása, miszerint a nemzeti költségvetés 15 %-át fordítsák az egészségügyre, továbbá ösztönzik a felemelkedő hatalmakat, hogy vegyék ki részüket az erőfeszítésekben, valamint kibővítik az innovatív finanszírozási mechanizmusokat;

AZ AKCS–EU KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSAI, AMELYEKET AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT 34. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN AZ ELNÖKSÉG NYÚJTOTT BE

A közös parlamenti közgyűlés eljárási szabályzata

1. cikk

Közös Parlamenti Közgyűlés

1.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés
  (a továbbiakban: a Közgyűlés)
  létrehozására az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, másfelől az Európai
  Unió
  és annak tagállamai között megkötött partnerségi megállapodás 17. cikkének végrehajtásaképpen került sor.

2.   
  A Közgyűlést az EU-államok, valamint az AKCS-országok azonos számú képviselőit
  tartalmazó két Ház
  alkotja. A Közgyűlés képviselői egyfelől az Európai Parlament képviselői, másfelől az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek képviselői, illetve ennek hiányában
  – olyan kivételes esetekben, mint vis maior esetében, amelyekről előzőleg írásbeli értesítés formájában tájékoztatni kell az Elnökséget –
  a nemzeti parlamentek által kijelölt küldöttek. Parlament hiányában egy AKCS-országot képviselő küldött szavazati jog nélkül történő részvételét a Közgyűlés előzetes jóváhagyásának rendelik alá.

3.   
  A Közös Parlamenti Közgyűlés képviselőinek mandátumát az AKCS-országok képviselőinek esetében az országuk illetékes hatóságai által, az Európai Parlamentet képviselőinek esetében pedig az Európai Parlament elnöke által kiállított írásbeli kinevezés igazolja.

2. cikk

A Közgyűlés Elnöksége

1.   
  Mindkét Ház
  saját gyakorlatának megfelelően választja meg az Elnökségbe
  delegált tagjait
  .

2.   Az Elnökség két, egymással egyenrangú társelnökből, valamint huszonnégy alelnökből áll. Az Elnökség tagjait felerészben az AKCS-országok képviselői, felerészben pedig az Európai Parlament képviselői jelölik ki, mindkét képviselőcsoport a maga által meghatározott eljárás szerint.

3.   Az Elnökség előkészíti a Közgyűlés munkáját, gondoskodik annak megfelelő folytatásáról és a Közgyűlés határozatainak érvényre juttatásáról, és kialakítja a szükséges kapcsolatokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsával (a továbbiakban: a Miniszterek Tanácsa) és az AKCS–EU Nagyköveti Bizottságával.

4.   Az Elnökség felel a Közgyűlés munkájának összehangolásáért.

5.   Az Elnökséget a társelnökök hívják össze, évente legalább
  négy
  alkalommal;
  az ülések közül kettőt
  a Közgyűlés plenáris ülései előtt
  kell tartani
  .

6.   Az Elnökség javaslatot tesz a Közgyűlés számára a viták napirendjére vonatkozóan. Az Elnökség köteles arról gondoskodni, hogy – amennyiben ez lehetséges – a napirendre felvett pontoknak legalább a fele közös érdekeket képviselő kérdésekre vonatkozzon.

Az Elnökség javaslatot tehet a felszólalási idő korlátozására.

7.   Az Elnökség az illetékes szerv az állandó bizottságok összetétele és hatáskörei tekintetében.

8.   Az Elnökség az illetékes szerv az állandó bizottságok jelentéseinek és állásfoglalási indítványainak jóváhagyása tekintetében.

9.   Az Elnökség kérdéseket nyújthat be megvizsgálás céljából az állandó bizottságokhoz, akik ezt követően kérhetik jelentés kidolgozását valamely sajátos tárgykörben.

10.   Az Elnökség felel a Közgyűlés által elfogadott indítványok és határozatok végrehajtásának ellenőrzéséért. Állandó parlamenti bizottság által beterjesztett indítvány esetén az Elnökségnek jogában áll az indítvány végrehajtásának ellenőrzése terén viselendő felelősséget átruházni az állandó parlamenti bizottság elnökére és előadójára.

11.   Az Elnökség ülései nem nyilvánosak.
  Az Európai Unió Tanácsát, az AKCS Miniszterek Tanácsát és az Európai Bizottságot a hatáskörükbe tartozó ügyeket érintő napirendi pontoknál felkérhetik a részvételre.

11a.   
  Az Elnökség elfogadja eljárási szabályzatát. Ez a szabályzat a jelen eljárási szabályzat mellékleteként szerepel.

3. cikk

Egyéb intézmények jelenléte

1.   A Miniszterek Tanácsát
  a partnerségi megállapodás 15. cikkének megfelelően fel kell kérni, hogy évente legalább egyszer nyújtson be jelentést
  a Közgyűlésnek.

2.   Az AKCS Miniszterek Tanácsa és az AKCS Nagykövetek Bizottsága, valamint az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság az Elnökség meghívása alapján részt vehet a Közgyűlés plenáris ülésein.

4. cikk

Megfigyelők

1.   Új tagállamnak a partnerségi megállapodáshoz történő csatlakozása esetén a nevezett megállapodás ratifikálásáig a szóban forgó állam egy képviselője megfigyelői minőségben jelen lehet a Közgyűlés plenáris ülésein. Az AKCS-csoport tagállamai megfigyelői minőségben jelen lehetnek a Közgyűlés plenáris ülésein.

2.   A civil társadalom képviselőinek
  részvételét
  a Közgyűlés plenáris ülésein, az állandó bizottságok ülésein, valamint a Közgyűlés regionális parlamenti ülésein
  az Elnökség hagyja jóvá eseti jelleggel
  .

3.   A
  társelnökök
  az Elnökség beleegyezésével egyéb személyeket vagy szervezeteket is meghívhatnak – megfigyelői minőségben – a Közgyűlés plenáris üléseire, az állandó bizottságok üléseire, valamint a regionális parlamenti ülésekre.

4.   A megfigyelők szavazati joggal nem rendelkeznek.
  Eseti jelleggel
  a Közgyűlés,
  illetve az érintett bizottság elnöksége
  engedélyével felszólalhatnak a plenáris ülésen
  vagy a bizottsági üléseken
  .

5. cikk

A Közgyűlés plenáris ülései

1.   A Közgyűlés évente két alkalommal
  három napra
  ül össze a társelnökei összehívására egyszer egy AKCS-országban, egyszer pedig
  az Európai Unió
  egyik tagállamában,
  lehetőleg abban, amelyik a rotációs elnöki tisztséget tölti be
  .

2.   A plenáris ülés helyszínének meghatározása során az AKCS-országok és az
  Európai Unió
  tagállamainak váltakozását tiszteletben kell tartani.

3.   Az Elnökség vagy a Miniszterek Tanácsa kérésére a társelnökök rendkívüli ülésre is összehívhatják a Közgyűlést.

6. cikk

A Közgyűlés regionális ülései

1.   A partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Közgyűlés regionális parlamenti üléseket is tarthat. Ezen ülések megtartásáról az Elnökség által benyújtott vagy az érintett régiókból származó kérelem alapján határoznak.

2.   A Közgyűlés Eljárási Szabályzatának végrehajtása céljaira a „regionális” kifejezések az egyes AKCS-országok nemzeti parlamentjei által meghatározott egységeket fednek. Az ekként meghatározott minden ilyen egységet végleges jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

3.   Ezeken az üléseken a regionális egységbe tartozó minden AKCS-országból egy képviselő, valamint az AKCS-országokból küldött összes képviselő számával megegyező számú európai parlamenti képviselő vesz részt.

4.   A Közgyűlés évente legfeljebb
  három, egyenként legfeljebb három napig tartó
  regionális ülést tart.
  Ha kettőnél több ülést tartanak, az egyikre egy AKCS-országban megtartott ülésszak keretében kerül sor. Ezeken az üléseken közlemény formájában megfogalmazott következtetéseket fogadnak el. A regionális ülésekre értelemszerűen ezt az eljárási szabályzatot kell alkalmazni.

5.   
  Ezek az ülések regionális érdekű és aktuális ügyekre, különösen az érintett régióra vonatkozó regionális és országstratégiai dokumentumokra összpontosítanak. Mindegyik regionális ülésről utólagos értékelési jelentést kell készíteni, amelyet a Közgyűlés következő plenáris ülése elé kell terjeszteni.

7. cikk

Napirend

1.   A plenáris ülés napirendtervezetét az Elnökség készíti el. A napirendtervezetet a társelnökök elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztik. A napirend szerint tárgyalt kérdések az Európai Unió és az AKCS-országok közötti együttműködésnek a partnerségi megállapodás keretében történő továbbfejlesztésére vonatkoznak.

Minden plenáris ülés napirendtervezete a tárgyalt témák
  alábbi
  kategóriái szerint csoportosul:

| i. | az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg; |
| --- | --- |

i.

az állandó bizottságok által előterjesztett jelentések. Ezek számát plenáris ülésenként háromra korlátozzák. A jelentésekben tartalmazott állásfoglalási indítványok terjedelmét e szabályzat II. melléklete szabja meg;

| ii. | egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt.
  Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják
  ; |
| --- | --- |

ii.

egy állandó bizottság által javasolt, vagy maga az Elnökség által előterjesztett sürgős ügyek. A sürgős ügyek felvétele a napirendre kivételnek számít, számuk plenáris ülésenként nem haladhatja meg a kettőt.
  Az egyéb ügyeket az illetékes állandó bizottságnak továbbítják
  ;

| iii. | legfontosabb ügy magas szintű megvitatásra. |
| --- | --- |

iii.

legfontosabb ügy magas szintű megvitatásra.

2.   A sürgős ügyekre vonatkozóan az AKCS-országok egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő állásfoglalási indítványt nyújthat be. Az állásfoglalási indítványokat a plenáris ülés napirendjére felvett sürgős ügyekre kell korlátozni, és terjedelmük nem haladhatja meg az e szabályzat II. mellékletében megszabott határértéket. Az állásfoglalási indítványokat négy héttel azon plenáris ülés megnyitását megelőzően kell benyújtani, amelyen ezen indítványok megvitatásra és szavazásra kerülnek.

3.   
  Sürgős esetekben az Elnökség ülései között a társelnökök naprakésszé tehetik a napirendtervezetet írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során.

4.   A sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat az Elnökséghez kell benyújtani. Az Elnökség ellenőrzi, hogy valamennyi állásfoglalási indítvány kielégíti-e a (2) bekezdésben foglalt feltételeket, a szóban forgó ügy felvételre került-e a napirendbe és az indítvány franciául és angolul is rendelkezésre áll-e. Az Elnökség javaslatát jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.

5.   Az Elnökség a sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványokat tájékoztató jelleggel megküldi az illetékes bizottság számára.

8. cikk

Határozatképesség

1.   A Közgyűlés akkor határozatképes, ha jelen van mind az AKCS-képviselők, mind pedig az Európai Parlament képviselőinek egyharmada.

2.   A szavazók számától függetlenül minden szavazás érvényesnek minősül, kivéve, ha a szavazást megelőzően – és legalább tíz képviselő előzetes kérésére – a plenáris ülés elnöke nem állapítja meg a határozatképtelenség fennállását. Amennyiben nincsen jelen a határozatképességhez szükséges számú képviselő, a szavazást felveszik a következő plenáris ülés napirendjére.

9. cikk

A plenáris ülés elnöksége

1.   A társelnökök közös megegyezéssel határoznak arról, hogy kettőjük közül melyikük látja el a Közgyűlés egyik, és melyikük a másik plenáris ülésének elnökségét.

2.   A Közgyűlés plenáris üléseit a plenáris ülés elnöke nyitja meg, függeszti fel és rekeszti be. A plenáris ülés elnöke biztosítja az Eljárási Szabályzat tiszteletben tartását, fenntartja a rendet, megadja a szót, lezártnak nyilvánítja a vitákat, szavazásra bocsátja a kérdéseket, és kihirdeti a szavazások eredményeit.

3.   A plenáris ülés elnöke egy vita során nem emelkedhet szólásra (kivételt képez a kérdés aktuális állásának ismertetése vagy felidézése); amennyiben részt kíván venni a vitában, el kell hagynia elnöki székét.

4.   A két társelnököt a plenáris ülés elnöksége tekintetében egy alelnök helyettesítheti.

10. cikk

Ülésrend

A képviselők ültetése ábécérendben történik. Ezt a sorrendet az Európai Parlament képviselői esetében a nevük, az AKCS-országok esetében az országuk és nevük szerint alakítják ki,
  a kezdőbetűt az ábécé következő betűjére cserélve minden egyes ülésen
  .

11. cikk

Hivatalos nyelvek

1.   A Közgyűlés hivatalos nyelvei az angol, a bolgár, a cseh, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a lengyel, a lett, a litván, a magyar, a máltai, a német, az olasz, a portugál, a román, a spanyol, a svéd, a szlovák és a szlovén.

Az Európai Parlament szokásos munkahelyein tartott valamennyi ülésre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani az Európai Parlament ténylegesen jelen levő képviselőinek valamennyi munkanyelvén. Az Európai Parlament szokásos munkahelyein kívül tartott valamennyi ülésre tolmácsolási szolgáltatást kell biztosítani az Európai Parlament ezen eljárási szabályzathoz mellékelt vonatkozó belső szabályzatának megfelelően. Valamennyi ülésen angol és francia nyelvű fordítási szolgáltatást kell biztosítani.

2.   A Közgyűlés által meghozott aktusokat a hivatalos nyelveken nyilvánosságra hozzák. Az előkészítő- és munkadokumentumokat legalább angol és francia nyelven nyilvánosságra hozzák.

12. cikk

A viták nyilvánossága

A Közgyűlés plenáris ülései nyilvánosak, kivéve, ha erről a Közgyűlés másképpen dönt.

13. cikk

Jegyzőkönyvek

1.   Az egyes plenáris ülésekről készített jegyzőkönyvek tartalmazzák a Közgyűlés határozatait és a felszólalók neveit. A jegyzőkönyvek a következő plenáris ülésen kiosztásra kerülnek.

2.   Az Európai Parlament gondoskodik a jegyzőkönyvnek az Európai
  Unió
  Hivatalos Lapjában történő nyilvánosságra hozataláról, az AKCS-országok pedig annak az általuk megfelelőnek ítélt módon történő közzétételéről.
  A plenáris ülés utolsó ülésének jegyzőkönyvét a következő ülés kezdetén jóváhagyásra be kell nyújtani, és a helyesbítéseket az Európai Parlament az Európai Unió Hivatalos Lapjának következő kiadásában, az AKCS-országok pedig az általuk egyenként megfelelőnek ítélt módon teszik közzé.

13a. cikk (új)

A társelnökök nyilatkozatai és sajtóközleményei

1.   
  A társelnökök – lehetőség szerint az Elnökség tagjaival írásbeli és/vagy egyszerűsített írásbeli eljárás során folytatott konzultációt követően – sürgős közös nyilatkozatokat bocsáthatnak ki az AKCS–EU partnerségre vonatkozó bármilyen üggyel kapcsolatosan. Ezek a nyilatkozatok már meglévő állásfoglalásokon és bejelentéseken alapulnak. Kibocsátásukat követően a társelnökök megtárgyalásuk céljával erről először az Elnökséget tájékoztatják, majd – amint lehetséges – a Közgyűlés valamennyi tagját is.

2.   
  A sajtóközlemények angol és francia nyelven készülnek. Nem számítanak hivatalos dokumentumnak.

14. cikk

Felszólalási jog

1.   A Közgyűlés egy képviselője csak akkor emelkedhet szólásra, ha számára a szót a plenáris ülés elnöke megadja. Az állásfoglalásokban szereplő
  vagy viták során megnevezett
  országoknak jogukban áll válaszolni, a számukra megszabott időkereteken belül.

2.   
  A Közgyűlés vitáin a felszólalási időt az Európai Parlament és az AKCS-országok képviselői között egyenlően kell felosztani.
  A plenáris ülés elnökének javaslatára a Közgyűlés korlátozhatja a felszólalás időtartamát.
  A képviselők nyilatkozataik kiegészítésére írásbeli észrevételeket tehetnek, amelyek terjedelme nem lehet több 2 000 karakternél. Az írásbeli észrevételeket eredeti nyelvükön kell archiválni.

3.   Az Európai Parlament képviselőinek esetében a szót az úgynevezett d’Hondt-rendszer keretében kell megadni.

4.   A Miniszterek Tanácsának tagjai vagy kijelölt meghatalmazottjaik, valamint a 3. cikk (2) bekezdésében felsorolt szervek – kérésükre – szólásra emelkedhetnek.

5.   Az alábbi (6) bekezdés által előírt esetet kivéve a felszólalót csak a plenáris ülés elnöke, és kizárólag abban az esetben szakíthatja félbe, ha a szólásra megszabott időtartamot túllépte.

6.   Amennyiben egy felszólaló eltér a tárgyától, a plenáris ülés elnöke figyelmezteti. Ha a felszólaló a figyelmeztetést figyelmen kívül hagyja, a plenáris ülés elnöke az általa megfelelőnek ítélt időtartamra megvonhatja tőle a szót.

15. cikk

Szavazati jog és a szavazás módjai

1.   A szavazati joggal felruházott minden képviselő egyetlen, másra át nem ruházható szavazattal rendelkezik.

2.   A Közgyűlés rendesen kézfenntartással szavaz. Amennyiben a kézfenntartásos szavazás eredménye bizonytalannak mutatkozik, a Közgyűlés színes kártyák fenntartásával vagy elektronikus szavazórendszerrel szavaz.

3.   A szavazócédulákkal történő, titkos szavazásra akkor van mód, ha erre vonatkozóan a
  szavazás napján 10 óráig bezárólag
  legalább tíz képviselő írásos kérelmet nyújt be.

4.   Egy határozat elfogadásához a Közgyűlés szavazatainak egyszerű többsége szükséges. Ha a
  szavazás napján 10 óráig bezárólag
  legalább öt képviselő név szerinti szavazásra irányuló kérelmet terjeszt elő, akkor az AKCS-országok
  parlamentjeinek képviselői
  és az Európai Parlament képviselői házanként külön, és egymást követően szavaznak. Ebben az esetben a szóban forgó szöveg csak akkor tekintendő elfogadottnak, ha azt mind az
  AKCS-országok parlamentjeinek képviselőinek
  , mind pedig az Európai Parlament szavazáson részt vevő képviselőinek többsége megerősíti.

5.   Szavazategyenlőség esetén az állásfoglalás nem kerül elfogadásra. Az ilyen állásfoglalás újbóli szavazásra a Közgyűlés következő plenáris ülése elé terjeszthető.

6.   Amennyiben azt a
  szavazás napján 10 óráig bezárólag
  legalább öt képviselő kérelmezi, a Közgyűlés külön-külön szavaz egy bekezdés vagy egy módosítás szövegének különböző részeiről.

7.   A megelőző (3), (4) és (6) bekezdéseknek megfelelően megtett minden kérelem az előterjesztője nevéhez kötődik, aki azt a szavazást megelőzően bármely pillanatban visszavonhatja.

16. cikk

A szavazás értékelése

A végleges szavazásról bármely képviselő szóbeli értékelést adhat, amely nem haladhatja meg a másfél percet, illetve írásbeli értékelést készíthet, amelynek terjedelme nem lehet több 200 szónál.
  Az írásbeli értékeléseket eredeti nyelvükön kell archiválni.

17. cikk

A Közgyűlés állásfoglalásai

1.   A Közgyűlés határozatot hoz az állandó bizottságok által a 7. cikknek megfelelően előterjesztett jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról.

2.   Adott esetben a Közgyűlés ugyancsak határozatot hoz a 7. cikknek megfelelően a sürgős ügyekben tett állásfoglalási indítványokról.

3.   Adott esetben a plenáris ülés
  soros társ
  elnöke felkéri az egyazon sürgős ügyekben benyújtott állásfoglalási indítványok szerzőit egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány kidolgozására. A vitát követően valamennyi állásfoglalási indítványt, valamint az ezekhez kapcsolódó módosító javaslatokat a Közgyűlés elé bocsátják szavazásra. Amint egy kompromisszumos állásfoglalási indítvány elfogadásra került, az ugyanazon tárgyban benyújtott egyéb állásfoglalási indítványok érvényüket veszítik.

4.   A Közgyűlés által elfogadott állásfoglalásokat eljuttatják a Bizottsághoz, a Miniszterek Tanácsához és valamennyi érdekelt félhez. A Bizottság és a Miniszterek Tanácsa a Közgyűlés következő plenáris ülése számára jelentést készít az elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos további teendőkről.

18. cikk

Módosító javaslatok

1.   Módosító javaslatot az AKCS-országok szavazati joggal rendelkező egy képviselője, egy képviselőcsoport vagy tíz képviselő nyújthat be. A módosító javaslatokat írásban, a módosítandó szöveghez igazodó formában kell benyújtani. Ezen elbírálási szempontok alapján az elnök dönt a módosító javaslatok elfogadhatóságáról.

2.   A módosító javaslatok benyújtási határidejét a plenáris ülés kezdetén jelentik be.

3.   A szavazás során a módosító javaslatok elsőbbséget élveznek a szöveg előtt, amelyre vonatkoznak.

4.   Amennyiben egyazon tárgyra legalább két módosító javaslat vonatkozik, akkor először azt bocsátják szavazásra, amelyik tartalmi vonatkozásában inkább eltér a vitatott szövegtől. Ami a szóbeli módosító javaslatokat illeti, egyedül a tárgyi tévedéseket vagy nyelvi hibákat kiigazító szóbeli módosító javaslatok vehetők tekintetbe. Minden egyéb szóbeli módosító javaslat a Közgyűlés belátására tartozik. Nem vehető figyelembe az a szóbeli módosító javaslat, amellyel szemben tíz képviselő állást foglal.

19. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések

1.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet írásbeli választ igénylő kérdéseket a Miniszterek Tanácsa vagy a Bizottság számára.

2.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez. Ha az Elnökség a kérdéseket elfogadhatónak ítéli, az adott esettől függően továbbítja azokat a Miniszterek Tanácsához vagy a Bizottsághoz. A Miniszterek Tanácsa vagy a Bizottság felkérést kap, hogy a kérdés megküldésétől számított két hónapon belül adja meg írásos válaszát.

3.   A megválaszolt kérdéseket a hozzájuk tartozó válaszokkal együtt nyilvánosságra hozzák, az Európai Parlament az Európai
  Unió
  Hivatalos Lapjában, az AKCS-országok pedig az általuk megfelelőnek ítélt módon.

4.   Az előírt határidőn belül meg nem válaszolt kérdéseket ugyanezen feltételek mellett nyilvánosságra hozzák, annak a ténynek a feltüntetésével, hogy nyilvánosságra hozataluk időpontjáig azokra válasz nem érkezett.

20. cikk

Szóbeli választ igénylő kérdések

1.   Minden plenáris ülésen sor kerül a Miniszterek Tanácsához és a Bizottsághoz intézett kérdések órájára, amelynek időpontját az Elnökség határozza meg oly módon, hogy biztosított legyen a nevezett két intézmény legmagasabb szinten történő képviselete.

2.   A Közgyűlés bármely képviselője feltehet szóbeli választ igénylő kérdéseket a Miniszterek Tanácsa vagy a Bizottság számára. A több képviselő által aláírt kérdések esetében az egyiküket kérik fel a kérdés feltételére.

3.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnökséghez, az Elnökség által megszabott határidőn belül.

4.   Sürgős esetben – és a kérdés címzett intézményének beleegyezésével – a társelnökök vagy az Elnökség a kérdés napirendre tűzése mellett dönthet még abban az esetben is, ha az Elnökség által megszabott határidők lejártak.

5.   A szóban megválaszolandó kérdések elfogadhatóságát a Közgyűlés társelnökei ítélik meg, a partnerségi megállapodás által megszabott formai és tartalmi feltételek alapján. A napirendbe megvitatás céljával már felvett ügyekre vonatkozó kérdéseket elfogadhatatlannak nyilvánítják. Az elfogadhatónak minősített kérdéseket megküldik a Miniszterek Tanácsa vagy a Bizottság számára. A szóban megválaszolandó kérdések sorrendjét a társelnökök határozzák meg. A kérdést feltevő képviselőt haladéktalanul tájékoztatják döntésükről.

6.   A kérdések terjedelme nem haladhatja meg a 100 szót. A kérdéseknek modalitásuk szerint is kérdés, és nem állítás formáját kell ötleniük.

7.   A Közgyűlés plenáris ülésenként nem szentel többet két óránál a szóbeli választ igénylő kérdésekre. Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdésekre írásbeli választ adnak, kivéve, ha a kérdést feltett képviselő a kérdést visszavonja.

8.   A kérdés csak akkor kerül megválaszolásra, ha a kérdést feltett képviselő jelen van, illetve a társelnököket a kérdések órájának megnyitását megelőzően írásban tájékoztatta távollétéről, megadva helyettesítőjének nevét.

9.   Ha sem a kérdést feltett képviselő, sem helyettesítője nincsen jelen, akkor a kérésre írásban válaszolnak.

10.   A Miniszterek Tanácsát és a Bizottságot felkérik, hogy a kérdésekre röviden és tömören válaszoljon. Miután egy kérdésre a választ megadták, a kérdést feltett képviselő feltehet – ha az idő azt megengedi – egy rövid kiegészítő kérdést. A plenáris ülés elnöke elutasíthat minden olyan kérdést, amely az eredetileg feltett kérdéshez nem illő elemeket tartalmaz.

11.   Amennyiben a Közgyűlés legalább tíz képviselője azt kérelmezi, a Miniszterek Tanácsa vagy a Bizottság válaszadását követően vita kezdeményezhető. E vita időtartamát a plenáris ülés elnöke határozza meg.

21. cikk

Jelentés a Miniszterek Tanácsának tevékenységéről

A Miniszterek Tanácsának tevékenységéről szóló jelentést – amely kitér a Közgyűlés által elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos további teendők megvalósítása érdekében meghozott intézkedésekre is – valamennyi hivatalos nyelven kinyomtatják és szétosztják.

22. cikk

A partnerségi megállapodás végrehajtásának ellenőrzése

Az Elnökség javaslatára a Közgyűlésnek módjában áll egy-egy társelőadó kinevezése egyrészt az AKCS-országok, másrészt az Európai Parlament részéről, jelentés kidolgozása céljával egy bizonyos AKCS regionális egységre vonatkozóan, illetve a partnerségi megállapodás végrehajtásával összefüggő bármely egyéb kérdésben.

23. cikk

A Miniszterek Tanácsa véleményének kikérése

1.   Amennyiben a Közgyűlés véleményét kérik a Miniszterek Tanácsa egy határozatáról, határozattervezetéről, állásfoglalás-tervezetéről, ajánlástervezetéről vagy véleménytervezetéről, az erre irányuló kérelmet az Elnökséghez kell benyújtani, és a kérdést az Elnökség egy ajánlás kíséretében a Közgyűlés elé terjeszti.

2.   A Miniszterek Tanácsa által sürgősnek nyilvánított esetben az Elnökség végleges határozatot hozhat.

24. cikk

Parlamenti állandó bizottságok

1.   A Közgyűlés három parlamenti állandó bizottságot foglal magában, amelyek feladatai – a partnerségi megállapodás végrehajtásának keretében – a következők:

| — | a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján, |
| --- | --- |

—

a demokratikus folyamat előmozdítása párbeszéd és egyeztetés útján,

| — | gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése, |
| --- | --- |

—

gazdasági, pénzügyi, kereskedelmi kérdések, és az Európai Fejlesztési Alap működtetése,

| — | szociális és környezetvédelmi kérdések. |
| --- | --- |

—

szociális és környezetvédelmi kérdések.

2.   A Közgyűlés általános működését véve mintául, a parlamenti állandó bizottságok az 1. cikknek megfelelően a Közgyűlés képviselőiből állnak, és szigorúan paritásos módon működnek.

3.   A parlamenti állandó bizottságok önálló szabályzattal rendelkeznek, amelyet a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján fogad el. Ez a szabályzat a jelen Eljárási Szabályzat mellékleteként szerepel.

25. cikk

Ideiglenes ügyvivő bizottságok

1.   A Közgyűlés javaslatára az Elnökség – bizonyos számú – ideiglenes ügyvivő bizottságot állíthat fel, a partnerségi megállapodással összefüggő különleges ügyekben, illetve a megállapodás hatálya eső tárgyakban. Ilyen típusú bizottságból egyidőben kettőnél több nem tevékenykedhet. Az ügyvivő bizottságoknak legfeljebb egy éven belül be kell fejezniük munkájukat.

2.   Az ideiglenes ügyvivő bizottságok feladatait, összetételét és mandátumát az Elnökség határozza meg.

26. cikk

Munkacsoportok

1.   A Közgyűlés arra törekszik, hogy az Európai Unió és az AKCS-országok népei minél inkább megértsék egymást, és a közvélemény fogékonyabb legyen a fejlődés kérdései iránt, ezért rendszeres jelleggel munkacsoportokat szervez mind az Európai Unióban, mind az AKCS-országokban.

2.   A munkacsoportok megszervezése az Elnökség irányításával történik, és céljuk olyan személyek meghívása, akik képesek a Közgyűlést tájékoztatni az aggodalomra okot adó politikai, gazdasági, szociális és kulturális tényállásokról.

27. cikk

Kiküldetések és küldöttségek

1.   Az elnök ismeretszerzés és tanulmánykészítés céljával küldöttségeket indíthat az AKCS-országokba, az Európai Unió tagállamaiba vagy nemzetközi szervezetek mellé, az erre a célra rendelkezésre álló pénzügyi keret tiszteletben tartásával. Az Elnökség vagy a Közgyűlés
  közös
  delegációkat küldhet elnöki vagy önkormányzati választások megfigyelése céljával is, az érintett országok meghívására, amennyiben biztosított a küldöttség tagjainak személyi biztonsága,
  és az Európai Parlament képviselői esetében a küldetésnek az Európai Parlament belső szabályzatával való összeegyeztethetősége
  . Az Elnökség a 28. cikk által előírt szoros együttműködés keretében ugyancsak küldöttségeket delegálhat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és szociális partnerei által megtartott ülésekre, még ha azokra nem Brüsszelben kerül is sor.

Jelentést kell benyújtani az Elnökségnek és a Közgyűlés következő plenáris ülésének. A jelentésben tett ajánlásokról konkrét utólagos értékelés készül az Elnökség következő ülésén.

2.   A társelnökök vagy alelnökeik részt vehetnek magas szintű találkozókon
  vagy nemzetközi parlamenti szervek ülésein
  , amennyiben felkérést kapnak arra, hogy ilyen találkozókon hivatalos minőségükben a Közgyűlést egyedül vagy együtt képviseljék. Az ilyen kiküldetések során a Közgyűlés teljes egészét képviselni kell, és a vonatkozó tevékenységeknek az AKCS–EU közös érdekeit kell szolgálniuk.

28. cikk

Párbeszéd a civil társadalommal

A Közgyűlés gondoskodik arról, hogy az AKCS-országok és az Európai Unió rendszeres kapcsolatokat tartson fenn és konzultációt folytasson az AKCS–EU gazdasági és szociális köreinek képviselőivel, valamint a civil társadalom egyéb szereplőivel, és megismerje véleményüket a partnerségi megállapodás céljainak megvalósulására vonatkozóan. A civil társadalom ezen képviselőinek lehetőségük van a regionális üléseken, valamint az állandó bizottságok ülésein, továbbá a műhelyek munkájában történő részvételre. Az Elnökség minden esetben külön-külön megvizsgálja a meghívások alapját képező feltételeket.

29. cikk

Tiszteletbeli elnök

A Közgyűlés az Elnökség javaslatára és kivételes jelleggel megadhatja egy volt társelnökének a „tiszteletbeli elnök” címet. Ez a megkülönböztetés a Közgyűlés háláját tolmácsolja a szóban forgó személy számára, a társelnöki tisztje gyakorlása során a Közgyűlésért tett kimagasló szolgálatainak elismeréséül.

30. cikk

Titkárság

Az Európai Parlament főtitkára és az AKCS-titkárság főtitkára meghoz minden szükséges intézkedést a Közgyűlés támogatása és megfelelően végzett munkájának biztosítása érdekében. A főtitkárok a Közgyűlés Elnöksége előtt tartoznak felelősséggel.

31. cikk

Pénzügyi szabályzat

A Közgyűlés az Elnökség javaslatai alapján határozza meg pénzügyi szabályzatát.

32. cikk

Az Eljárási Szabályzat értelmezése

A jelen Eljárási Szabályzat értelmezésére vonatkozó kérdésekben a plenáris ülés elnöke, illetve az ő felkérésére az Elnökség dönt.

33. cikk

Felszólalás az Eljárási Szabályzat végrehajtására hivatkozva

1.   Bármely képviselő felszólalhat az Eljárási Szabályzatra hivatkozva, illetve ügyrendi kifogás tárgyában. Ebben az esetben soron kívül megkapja a szót. A képviselő legfeljebb két percet kap annak kifejtésére, miért hivatkozott az Eljárási Szabályzatra vagy emelt ügyrendi kifogást.

2.   Ha egy másik képviselő az előadott okokkal szemben kíván felszólalni, a plenáris ülés elnöke legfeljebb kétperces felszólalásra megadja neki a szót.

3.   Ugyanezen tárgyban több felszólaló nem kap szót.

4.   A plenáris ülés elnöke közli az Eljárási Szabályzat végrehajtása tárgyában elhangzott felszólalásra vonatkozó határozatát. Előzetesen meghallgathatja az Elnökség véleményét.

34. cikk

Az Eljárási Szabályzat felülvizsgálata

1.   Az Eljárási Szabályzat bármely módosításáról a Közgyűlés határoz, az Elnökség javaslata alapján, a Politikai Ügyek Bizottságával folytatott konzultációt követően.

2.   A javasolt módosításokat csak abban az esetben fogadják el, ha azok az AKCS-országokat és az Európai Unió tagállamait tömörítő képviselői csoportosulásban egyaránt megkapták a szavazatok többségét.

3.   Hacsak a szavazás időpontjában mást nem írnak elő, a jelen Eljárási Szabályzat módosításai az elfogadásukat követő plenáris ülés első napján lépnek hatályba.

I. MELLÉKLET

Az állandó bizottságok illetékessége, feladatai, összetétele és eljárásai

Első cikk

Három parlamenti állandó bizottság létezik, ezek illetékességei és feladatai a következők:

| I. | POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | a politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), a fejlesztés és az intézményi kérdések, |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

a politikai párbeszéd (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke), a fejlesztés és az intézményi kérdések,

| 2. | az emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, a demokrácia és a közügyek megfelelő irányítása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke), |
| --- | --- |

2.

az emberi jogok tiszteletben tartása és érvényesítésének előmozdítása, a demokrácia és a közügyek megfelelő irányítása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikke),

| 3. | a békepolitika, a konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke), |
| --- | --- |

3.

a békepolitika, a konfliktusok megelőzése és megoldása (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 11. cikke),

| 4. | a ki- és bevándorlás kérdései (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke), |
| --- | --- |

4.

a ki- és bevándorlás kérdései (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke),

| 5. | a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

5.

a Közgyűlés kapcsolatai az e téren tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel.

A bizottság feladata az ismeretszerző kiküldetések és tanulmányutak megszervezése, ideértve a választások megfigyelése céljából kiküldött delegációkat is, a Közgyűlés Eljárási Szabályzata 28. cikkének megfelelően.

| II. | GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése, |
| --- | --- | --- |

II.

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

a gazdasági fejlesztés és a kereskedelmi együttműködés, valamint a fejlesztés és a partnerkapcsolatok lehetőségeinek megerősítése,

| 2. | a makrogazdasági és strukturális reformok, az ágazati gazdasági fejlődés és a turizmus (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke), |
| --- | --- |

2.

a makrogazdasági és strukturális reformok, az ágazati gazdasági fejlődés és a turizmus (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 22–24. cikke),

| 3. | az új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-országok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke), |
| --- | --- |

3.

az új AKCS–EU kereskedelmi egyezmények, az AKCS-országok piacra jutási lehetőségei és fokozatos beilleszkedésük a világ gazdaságába (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 34–37. cikke),

| 4. | a kereskedelem és a munkanormák (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke), |
| --- | --- |

4.

a kereskedelem és a munkanormák (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 50. cikke),

| 5. | a vidékfejlesztés, a halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke), |
| --- | --- |

5.

a vidékfejlesztés, a halászat és az élelmiszer-biztonság (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 53. és 54. cikke),

| 6. | a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is. |
| --- | --- |

6.

a fejlesztés finanszírozása terén folytatott együttműködést érintő minden kérdés, ideértve az Európai Fejlesztési Alap működésének figyelemmel kísérését is.

| III. | SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

  Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:






  1. | a szociális fejlesztés és az emberi életkörülmények fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

III.

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

Ez a bizottság azon ügyekben illetékes, amelyek tárgya:

1.

a szociális fejlesztés és az emberi életkörülmények fejlesztése,

| 2. | a szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke), |
| --- | --- |

2.

a szociális infrastruktúra és szolgáltatások, ideértve az egészségügy és az oktatás kérdéseit is (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 25. cikke),

| 3. | az ifjúsággal és a kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke), |
| --- | --- |

3.

az ifjúsággal és a kultúrával kapcsolatos kérdések (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 26. és 27. cikke),

| 4. | a nemek közötti egyenjogúság kérdései (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke), |
| --- | --- |

4.

a nemek közötti egyenjogúság kérdései (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 31. cikke),

| 5. | a környezet és a természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke). |
| --- | --- |

5.

a környezet és a természeti erőforrások (az AKCS–EU partnerségi megállapodás 32. cikke).

2. cikk

1.   A Közgyűlés minden képviselőjének joga van arra, hogy az állandó bizottságok egyikének tagja lehessen.

2.   A bizottságok 52 tagot számlálnak, és összetételükben egyenlő arányban szerepelnek egyfelől az AKCS-országok, másfelől az Európai Parlament képviselői. Amennyiben az AKCS-országok száma nő, az állandó bizottság tagjainak száma is ennek arányában nő.

3.   A bizottságok ülésein az Elnökség vagy a bizottság meghívására részt vehetnek a bizottság tagjai közé nem tartozó képviselők is, tanácsadói minőségben, vagy ha a vita az ő országukról vagy régiójukról folyik.

4.   Azok a küldöttek, akik országukban nem parlamenti képviselők, csak akkor vehetnek részt, ha a vita az ő országukról folyik; szavazati joggal azonban ebben az esetben sem rendelkeznek.

5.   Hacsak egy bizottság másképpen nem határoz, minden állandó bizottsági ülés nyilvános.

3. cikk

1.   A bizottságok összetételének a lehető legnagyobb mértékben tükröznie kell a Közgyűlés összetételét.

2.   A bizottságok Bizottsági Elnökséget választanak a tagjaik közül, egyéves időtartamra.

3.   A Bizottsági Elnökség két társelnökből (az Európai Parlament egy képviselőjéből és az AKCS-országok egy képviselőjéből), valamint négy társ-alelnökből (az Európai Parlament két képviselőjéből és az AKCS-országok két képviselőjéből) áll.

4.   A bizottságok elnöki feladatait az Európai Parlament egy képviselője és egy AKCS-országot képviselő parlamenti képviselő együttesen látja el.

5.   A bizottságok előadókat nevezhetnek ki az illetékességükbe tartozó különleges ügyek megvizsgálására és a Közgyűlés elé terjesztendő jelentés előkészítésére, az Elnökség előzetes felhatalmazásával, az Eljárási Szabályzat 2. cikkének megfelelően.

A jelentések által tartalmazott állásfoglalási indítványokat indoklással lehet ellátni, amelynek terjedelme nem haladhatja meg a négy oldalt.

6.   Az állandó bizottságok egyéb napirendi pontokat is megvizsgálhatnak – jelentéskészítési kötelezettség nélkül –, és írásban értesítik az Elnökséget a szóban forgó pontok megvizsgálásának megtörténtéről.

7.   A bizottságok hozzájárulnak a nem állami szereplőkkel folytatott párbeszédhez is (például meghallgatások útján), a partnerségi megállapodás 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

8.   A bizottságok a Közgyűlés előtt számolnak be tevékenységükről.

4. cikk

1.   A bizottságok a társelnökeik összehívására ülnek össze, évente legfeljebb négy ülésre, amelyből kettő a Közgyűlés plenáris ülésszakára esik.

2.   Bármely képviselő benyújthat módosító javaslatot bizottsági megvizsgálás céljából. Ami az eljárást illeti, a Közgyűlés Eljárási Szabályzatának 3. cikke (egyéb intézmények jelenléte), 4. cikke (megfigyelők), 8. cikke (határozatképesség), 9.cikke (az ülések elnöksége), 15. cikke (szavazati jog és a szavazás módjai) és 28. cikke (konzultációk a civil társadalommal) mutatis mutandis alkalmazandók a bizottság üléseire.

II. MELLÉKLET

A szövegek terjedelme

A fordítás és sokszorosítás céljából benyújtott szövegek terjedelmére a következő értékhatárok alkalmazandók:

| — | Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tájékozódási és tanulmányi célú kiküldetésekről készült beszámolók: 6 oldal |
| --- | --- |

—

Indokolás, előkészítő munkadokumentumok, valamint a tájékozódási és tanulmányi célú kiküldetésekről készült beszámolók: 6 oldal

| — | A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: 4 oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de a jelenléti ív nélkül |
| --- | --- |

—

A jelentésekben szereplő állásfoglalási indítványok, valamint sürgős témák: 4 oldal, preambulumbekezdésekkel együtt, de a jelenléti ív nélkül

Egy oldal alatt 1 500 nyomtatott karaktert tartalmazó szöveg értendő, szóközök nélkül.

Ez a melléklet az Elnökség egyszerű határozatával módosítható.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország).

1

(2)  Csendes-óceáni szigeteki, ausztráliai és új-zélandi választási tisztviselők hálózata.

2

(3)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország).

3

(4)  HL C 303, 2010.11.09., 243. o.

4

(5)  HL C 61, 2009.3.16., 26. o.

5

(6)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 18-án, Budapesten (Magyarország).

6

(7)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország).

7

(8)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2011. május 18-án Budapesten (Magyarország).

8

(9)  COM(2011)207.

9

(10)  COM(2011) 200 végleges.

10

(11)  Sumner, A (2011) „The New Bottom Billion: What If Most of the World's Poor Live in Middle-Income Countries?”, Center for Global Development, CGD-összefoglaló, 2011. március, [Online] elérhető: www.cgdev.org. 2011. április 7-i állapot.

11

(12)  Európai Bizottság (2009) Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach [A támogatáshatékonysági program: az európai megközelítés előnyei], a HTSPE által az Európai Bizottság részére készített tanulmány.

12

---