# Az Európai Unió C 366/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2011.366.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. december 15. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2011.366.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 366

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. december 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2011/C 366/01 | Jelentés a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 1 |
| 2011/C 366/02 | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 6 |
| 2011/C 366/03 | Jelentés az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 9 |
| 2011/C 366/04 | Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 15 |
| 2011/C 366/05 | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 21 |
| 2011/C 366/06 | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 27 |
| 2011/C 366/07 | Jelentés az Európai Vegyianyag-ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 33 |
| 2011/C 366/08 | Jelentés az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 39 |
| 2011/C 366/09 | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 45 |
| 2011/C 366/10 | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 52 |
| 2011/C 366/11 | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 57 |
| 2011/C 366/12 | Jelentés az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 63 |
| 2011/C 366/13 | Jelentés az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 69 |
| 2011/C 366/14 | Jelentés a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 75 |
| 2011/C 366/15 | Jelentés a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 81 |
| 2011/C 366/16 | Jelentés a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 87 |
| 2011/C 366/17 | Jelentés az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 93 |
| 2011/C 366/18 | Jelentés az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 100 |
| 2011/C 366/19 | Jelentés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hatóság válaszaival együtt | 106 |
| 2011/C 366/20 | Jelentés az Európai GNSS Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt | 112 |
| 2011/C 366/21 | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt | 117 |
| 2011/C 366/22 | Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt | 122 |
| 2011/C 366/23 | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt | 127 |
| 2011/C 366/24 | Jelentés az Európai Rendőrakadémia 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Akadémia válaszaival együtt | 134 |
| 2011/C 366/25 | Jelentés az Eurojust 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszaival együtt | 140 |
| 2011/C 366/26 | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt | 145 |
| 2011/C 366/27 | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt | 150 |
| 2011/C 366/28 | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt | 156 |
| 2011/C 366/29 | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 162 |
| 2011/C 366/30 | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 167 |
| 2011/C 366/31 | Jelentés a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Intézet válaszaival együtt | 173 |
| 2011/C 366/32 | Jelentés az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt | 179 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2011/C 366/01

Jelentés a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

1

2011/C 366/02

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

6

2011/C 366/03

Jelentés az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

9

2011/C 366/04

Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

15

2011/C 366/05

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

21

2011/C 366/06

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

27

2011/C 366/07

Jelentés az Európai Vegyianyag-ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

33

2011/C 366/08

Jelentés az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

39

2011/C 366/09

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

45

2011/C 366/10

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

52

2011/C 366/11

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

57

2011/C 366/12

Jelentés az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

63

2011/C 366/13

Jelentés az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

69

2011/C 366/14

Jelentés a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

75

2011/C 366/15

Jelentés a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

81

2011/C 366/16

Jelentés a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

87

2011/C 366/17

Jelentés az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

93

2011/C 366/18

Jelentés az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

100

2011/C 366/19

Jelentés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hatóság válaszaival együtt

106

2011/C 366/20

Jelentés az Európai GNSS Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

112

2011/C 366/21

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

117

2011/C 366/22

Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

122

2011/C 366/23

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

127

2011/C 366/24

Jelentés az Európai Rendőrakadémia 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Akadémia válaszaival együtt

134

2011/C 366/25

Jelentés az Eurojust 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszaival együtt

140

2011/C 366/26

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt

145

2011/C 366/27

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt

150

2011/C 366/28

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

156

2011/C 366/29

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

162

2011/C 366/30

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

167

2011/C 366/31

Jelentés a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Intézet válaszaival együtt

173

2011/C 366/32

Jelentés az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

179

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/1

---

JELENTÉS

a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/01

BEVEZETÉS

| 1. | A Vigóban található Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalt (a továbbiakban: „a Hivatal”) a Tanács 2005. április 26-i 768/2005/EK rendelete (1) alapján hozták létre. A Hivatal fő feladata, hogy megszervezze a tagállamok halászattal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek operatív összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak hatékony és egységes alkalmazását (2). |
| --- | --- |

1.

A Vigóban található Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalt (a továbbiakban: „a Hivatal”) a Tanács 2005. április 26-i 768/2005/EK rendelete (1) alapján hozták létre. A Hivatal fő feladata, hogy megszervezze a tagállamok halászattal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeinek operatív összehangolását annak érdekében, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak hatékony és egységes alkalmazását (2).

| 2. | A Hivatal 2010-es költségvetése 11 millió eurót tett ki, szemben az előző évi 10,1 millió euróval. A Hivatal az év végén 54 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 49 volt. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es költségvetése 11 millió eurót tett ki, szemben az előző évi 10,1 millió euróval. A Hivatal az év végén 54 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 49 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A Hivatal 2010-es költségvetésében egyes kötelezettségvállalások 2011. évi projektekkel kapcsolatos kiadásokra vonatkoztak, ami ellenkezik az évenkéntiség költségvetési elvével. |
| --- | --- |

13.

A Hivatal 2010-es költségvetésében egyes kötelezettségvállalások 2011. évi projektekkel kapcsolatos kiadásokra vonatkoztak, ami ellenkezik az évenkéntiség költségvetési elvével.

| 14. | Hiányosságokra derült fény a Hivatalnak azokban az eljárásaiban, amelyek biztosítják, hogy a beszerzési dokumentumokat ellássák a szükséges aláírással és dátummal. |
| --- | --- |

14.

Hiányosságokra derült fény a Hivatalnak azokban az eljárásaiban, amelyek biztosítják, hogy a beszerzési dokumentumokat ellássák a szükséges aláírással és dátummal.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 15. | Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimális pontszámot, sem pedig a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

15.

Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimális pontszámot, sem pedig a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Hivatal pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 7-én érkezett be. A Hivatal végleges éves beszámolója megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://cfca.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (Vigo)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikke) | A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő megőrzéséről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 28. cikke a tagállamok számára előírja a hatékony ellenőrzés és felügyelet biztosítását, a közös halászati politika szabályainak alkalmazását, valamint ennek érdekében az egymás közötti és harmadik országokkal való együttműködést.
  A Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozásáról szóló 2847/93/EGK módosító rendelet. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (768/2005/EK tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Ez a rendelet létrehozza a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalt, amelynek célja a tagállamok által folytatott halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése, valamint a tagállamok közötti együttműködés támogatása, hogy azok megfelelhessenek a közös halászati politika szabályainak, e szabályok hatékony és egységes alkalmazása érdekében.

  Feladatok







  — | koordinálja az Unió ellenőrzési és felügyeleti kötelezettségeit, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikke)

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő megőrzéséről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 28. cikke a tagállamok számára előírja a hatékony ellenőrzés és felügyelet biztosítását, a közös halászati politika szabályainak alkalmazását, valamint ennek érdekében az egymás közötti és harmadik országokkal való együttműködést.

A Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló 768/2005/EK tanácsi rendelet és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozásáról szóló 2847/93/EGK módosító rendelet.

A Hivatal hatásköre

(768/2005/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Ez a rendelet létrehozza a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalt, amelynek célja a tagállamok által folytatott halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációjának megszervezése, valamint a tagállamok közötti együttműködés támogatása, hogy azok megfelelhessenek a közös halászati politika szabályainak, e szabályok hatékony és egységes alkalmazása érdekében.

Feladatok

—

koordinálja az Unió ellenőrzési és felügyeleti kötelezettségeit,

| — | koordinálja az érintett tagállamok összefogásával rendelkezésre bocsátott nemzeti ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazását, |
| --- | --- |

—

koordinálja az érintett tagállamok összefogásával rendelkezésre bocsátott nemzeti ellenőrzési és felügyeleti eszközök alkalmazását,

| — | segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről, |
| --- | --- |

—

segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről,

| — | segítséget nyújt a tagállamoknak a közös halászati politika szabályai értelmében felmerülő feladataik és kötelezettségeik végrehajtásában, |
| --- | --- |

—

segítséget nyújt a tagállamoknak a közös halászati politika szabályai értelmében felmerülő feladataik és kötelezettségeik végrehajtásában,

| — | segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak a közös halászati politika uniós alkalmazásának harmonizációjában, |
| --- | --- |

—

segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak a közös halászati politika uniós alkalmazásának harmonizációjában,

| — | hozzájárul a tagállamok és a Bizottság ellenőrzési és felügyeleti technikák kutatására és fejlesztésére irányuló munkájához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a tagállamok és a Bizottság ellenőrzési és felügyeleti technikák kutatására és fejlesztésére irányuló munkájához,

| — | hozzájárul az ellenőrképzés és a tapasztalatcsere tagállamok közötti összehangolásához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul az ellenőrképzés és a tapasztalatcsere tagállamok közötti összehangolásához,

| — | összehangolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységeket az uniós jogszabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

összehangolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységeket az uniós jogszabályoknak megfelelően.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

A tagállamok egy-egy képviselője és a Bizottság hat képviselője alkotja.

2.   Vezérigazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt, legalább két jelöltet megnevező lista alapján.

3.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

11,0 millió EUR (10,1 millió EUR)

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes alkalmazotti állások száma: 53 (55), ebből betöltött: 52 (44)

- 2 (5) szerződéses alkalmazott

A teljes létszám: 54 (49)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

Operatív koordináció

| — | Az Északi-tengeren, a Skagerrak- és Kattegat-szorosban és a La Manche-csatornában, valamint az északnyugati vizeken (Skóciától nyugatra és az Ír-tengeren) folytatott tőkehalhalászatra vonatkozó közös alkalmazási terv végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Az Északi-tengeren, a Skagerrak- és Kattegat-szorosban és a La Manche-csatornában, valamint az északnyugati vizeken (Skóciától nyugatra és az Ír-tengeren) folytatott tőkehalhalászatra vonatkozó közös alkalmazási terv végrehajtása.

| — | Közös alkalmazási terv a tőkehalhalászatra a Balti-tengeren. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv a tőkehalhalászatra a Balti-tengeren.

| — | Közös alkalmazási terv a kékuszonyú tonhal halászatára a Földközi-tengeren és az Atlanti-óceán keleti részén. |
| --- | --- |

—

Közös alkalmazási terv a kékuszonyú tonhal halászatára a Földközi-tengeren és az Atlanti-óceán keleti részén.

| — | Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet területére és a Északkelet-atlanti Halászati Szervezet területére vonatkozó közös alkalmazási terv végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet területére és a Északkelet-atlanti Halászati Szervezet területére vonatkozó közös alkalmazási terv végrehajtása.

| — | A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységek támogatása. |
| --- | --- |

—

A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni harc jegyében folytatott tevékenységek támogatása.

| — | A közös alkalmazási tervek konszolidációja regionális megközelítés előmozdítása révén. |
| --- | --- |

—

A közös alkalmazási tervek konszolidációja regionális megközelítés előmozdítása révén.

| — | A közös alkalmazási tervekben résztvevő tagállami ellenőrök képzése. |
| --- | --- |

—

A közös alkalmazási tervekben résztvevő tagállami ellenőrök képzése.

Kapacitásépítés

| — | A nemzeti halászati ellenőröknek nyújtott tagállami képzési programok feltérképezése. |
| --- | --- |

—

A nemzeti halászati ellenőröknek nyújtott tagállami képzési programok feltérképezése.

| — | A képzési alaptanterv javasolt tartalmának összeállítása. |
| --- | --- |

—

A képzési alaptanterv javasolt tartalmának összeállítása.

| — | A képzéshez webalapú együttműködési platform kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A képzéshez webalapú együttműködési platform kifejlesztése.

| — | A tagállamok nemzeti képzési programjainak támogatása. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nemzeti képzési programjainak támogatása.

| — | A hajómegfigyelési rendszer (Vessel Monitoring System) működtetése és karbantartása. |
| --- | --- |

—

A hajómegfigyelési rendszer (Vessel Monitoring System) működtetése és karbantartása.

| — | A közös alkalmazási tervek számára koordinációs helyiség létrehozása a Hivatalban. |
| --- | --- |

—

A közös alkalmazási tervek számára koordinációs helyiség létrehozása a Hivatalban.

Forrás: a Hivataltól származó adatok.

---

A HIVATAL VÁLASZA

| 13. | A 2011 első negyedévére tervezett operatív találkozók és küldetések szervezésére a Hivatal a 2010. évi költségvetésben vállalt kötelezettségeket. A Hivatal figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételét és intézkedéseket hoz, hogy a jövőben hasonló körülmények ne jöhessen létre. |
| --- | --- |

13.

A 2011 első negyedévére tervezett operatív találkozók és küldetések szervezésére a Hivatal a 2010. évi költségvetésben vállalt kötelezettségeket. A Hivatal figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételét és intézkedéseket hoz, hogy a jövőben hasonló körülmények ne jöhessen létre.

| 14. | A CFCA tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és az összes releváns dokumentum keltezési és aláírási kötelezettségeiben érintett valamennyi munkatárs számára tudatosították a hiányosságokat. |
| --- | --- |

14.

A CFCA tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és az összes releváns dokumentum keltezési és aláírási kötelezettségeiben érintett valamennyi munkatárs számára tudatosították a hiányosságokat.

Egyéb szempontok

| 15. | A Hivatal módosította a kiválasztási eljárásokban alkalmazott sablonokat, és minimum pontszámot állított fel, amelyet a felvételi bizottság az eljárás kezdetétől alkalmaz az átláthatóság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

15.

A Hivatal módosította a kiválasztási eljárásokban alkalmazott sablonokat, és minimum pontszámot állított fel, amelyet a felvételi bizottság az eljárás kezdetétől alkalmaz az átláthatóság biztosítása érdekében.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/6

---

JELENTÉS

az Euratom Ellátási Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/02

BEVEZETÉS

| 1. | A luxembourgi székhelyű Euratom Ellátási Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 1958-ban hozták létre (1). Az Ügynökség előző alapszabályának helyébe a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat lépett (2). Az Ügynökség legfontosabb feladata, hogy a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacát monitorozza, illetve azzal kapcsolatosan az Uniónak szakmai segítséget nyújtson. |
| --- | --- |

1.

A luxembourgi székhelyű Euratom Ellátási Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) 1958-ban hozták létre (1). Az Ügynökség előző alapszabályának helyébe a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat lépett (2). Az Ügynökség legfontosabb feladata, hogy a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacát monitorozza, illetve azzal kapcsolatosan az Uniónak szakmai segítséget nyújtson.

| 2. | 2010-ben, csakúgy, mint 2009-ben és 2008-ban, az Ügynökség semmilyen támogatásban nem részesült működése finanszírozásához. Az Ügynökség 2010-es feladatainak teljesítéséhez szükséges költségeket a Bizottság fedezte. |
| --- | --- |

2.

2010-ben, csakúgy, mint 2009-ben és 2008-ban, az Ügynökség semmilyen támogatásban nem részesült működése finanszírozásához. Az Ügynökség 2010-es feladatainak teljesítéséhez szükséges költségeket a Bizottság fedezte.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom határozat 8. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése, valamint a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom határozat 8. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat 8. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak a 2008. február 12-i 2008/114/EK, Euratom tanácsi határozat 8. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

A főigazgató felelőssége

| 5. | A főigazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő (6) az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait. A főigazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat, valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

A főigazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő (6) az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait. A főigazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat, valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (7) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (7) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve előfordultak-e jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve előfordultak-e jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a beszámoló megbízhatóságára vonatkozóan kifejtett véleményhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a beszámoló megbízhatóságára vonatkozóan kifejtett véleményhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (8) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (8) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Figyelemfelhívó megjegyzés

| 12. | A 11. bekezdésben kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre. Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 54. cikke értelmében az Ügynökség pénzügyi autonómiát élvez. Az Ügynökség alapszabályának 7. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség kiadásai az Ügynökség alkalmazottaira és irányító bizottságára vonatkozó igazgatási kiadásokból, valamint a harmadik felekkel kötött szerződésekből eredő kiadásokból állnak. Valójában az Ügynökség 2008 óta nem részesült önálló költségvetésben. E körülmények között az Európai Bizottság közvetlenül teljesítette az Ügynökségnek a fenti 7. cikk szerinti kiadásait. A Számvevőszék véleménye szerint ez a helyzet nem egyeztethető össze az Ügynökség alapszabályával, ezért az Ügynökségnek és a Bizottságnak valamennyi érintett fél bevonásával meg kell vizsgálnia, hogy ezt a helyzetet mely intézkedésekkel lehetne megszüntetni. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az Ügynökség 2012-re önálló költségvetést szándékozik kérelmezni. |
| --- | --- |

12.

A 11. bekezdésben kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék felhívja a figyelmet a következőkre. Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 54. cikke értelmében az Ügynökség pénzügyi autonómiát élvez. Az Ügynökség alapszabályának 7. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség kiadásai az Ügynökség alkalmazottaira és irányító bizottságára vonatkozó igazgatási kiadásokból, valamint a harmadik felekkel kötött szerződésekből eredő kiadásokból állnak. Valójában az Ügynökség 2008 óta nem részesült önálló költségvetésben. E körülmények között az Európai Bizottság közvetlenül teljesítette az Ügynökségnek a fenti 7. cikk szerinti kiadásait. A Számvevőszék véleménye szerint ez a helyzet nem egyeztethető össze az Ügynökség alapszabályával, ezért az Ügynökségnek és a Bizottságnak valamennyi érintett fél bevonásával meg kell vizsgálnia, hogy ezt a helyzetet mely intézkedésekkel lehetne megszüntetni. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az Ügynökség 2012-re önálló költségvetést szándékozik kérelmezni.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL 27., 1958.12.6., 534. o.

1

(2)  HL L 41., 2008.2.15., 15. o.

2

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  A főigazgató feladatait a 2008/114/EK, Euratom határozat 7. és 8. cikke rögzíti.

6

(7)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

7

(8)  A végleges éves beszámolót 2011. május 5-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 14-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://ec.europa.eu/euratom/accounts_en.html

8

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 13. | A helyzet megoldása érdekében döntés született arról a javaslatról, hogy az Euratom Ellátási Ügynökség az EU 2012-es általános költségvetésében ismét külön költségvetési tételt kapjon. Elfogadását követően ez a javaslat komoly előrelépést fog jelenteni a felmerült aggályok megszüntetésének irányába.
  2011. április 20-án a Bizottság elfogadta e javaslatot, amelynek értelmében a 32 01 06. számú költségvetési tétel alatt 98 000 EUR-t rendeltek az Euratom Ellátási Ügynökséghez.
  E javaslat időközben az EU költségvetési hatóságai elé került elfogadásra.
  Az Ügynökség alapszabályának 4. cikkében szereplő rendelkezésekkel összhangban a személyzeti költségeket továbbra is a Bizottság költségvetése tartalmazza. A cikk kimondja, hogy „az Ügynökség személyzetének tagjai az Európai Közösségek tisztviselői” és „illetményüket a Bizottság fizeti”.
  A 2012-es évben szerzett tapasztalatok fényében az ESA meg fogja vizsgálni, hogy a jövőben nem lesz-e szükség a kért támogatás összegének kiigazítására. |
| --- | --- |

13.

A helyzet megoldása érdekében döntés született arról a javaslatról, hogy az Euratom Ellátási Ügynökség az EU 2012-es általános költségvetésében ismét külön költségvetési tételt kapjon. Elfogadását követően ez a javaslat komoly előrelépést fog jelenteni a felmerült aggályok megszüntetésének irányába.

2011. április 20-án a Bizottság elfogadta e javaslatot, amelynek értelmében a 32 01 06. számú költségvetési tétel alatt 98 000 EUR-t rendeltek az Euratom Ellátási Ügynökséghez.

E javaslat időközben az EU költségvetési hatóságai elé került elfogadásra.

Az Ügynökség alapszabályának 4. cikkében szereplő rendelkezésekkel összhangban a személyzeti költségeket továbbra is a Bizottság költségvetése tartalmazza. A cikk kimondja, hogy „az Ügynökség személyzetének tagjai az Európai Közösségek tisztviselői” és „illetményüket a Bizottság fizeti”.

A 2012-es évben szerzett tapasztalatok fényében az ESA meg fogja vizsgálni, hogy a jövőben nem lesz-e szükség a kért támogatás összegének kiigazítására.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/9

---

JELENTÉS

az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/03

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség), melynek központja Bécsben van, a Tanács 2007. február 15-i 168/2007/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett hatóságainak támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokat érintő uniós jogszabályok végrehajtása során (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség), melynek központja Bécsben van, a Tanács 2007. február 15-i 168/2007/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett hatóságainak támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokat érintő uniós jogszabályok végrehajtása során (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 20,2 millió EUR volt, szemben az előző évi költségvetés 17,2 millió EUR-s összegével. Az Ügynökség az év végén 90 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben a létszám 77 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 20,2 millió EUR volt, szemben az előző évi költségvetés 17,2 millió EUR-s összegével. Az Ügynökség az év végén 90 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben a létszám 77 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | Az Ügynökség 2010 decemberében vette kötelezettségvállalásba a III. cím, az operatív kiadások éves keretének 48 %-át (4,6 millió EUR). A kiadásoknak ez az év utolsó heteire összpontosuló megoszlása azt jelzi, hogy a költségvetés-végrehajtás tervezése még tökéletesítésre szorul, mivel ez nagymértékben hozzájárult ahhoz, hogy magas, 6,9 millió EUR volt az átvitelek összege. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség 2010 decemberében vette kötelezettségvállalásba a III. cím, az operatív kiadások éves keretének 48 %-át (4,6 millió EUR). A kiadásoknak ez az év utolsó heteire összpontosuló megoszlása azt jelzi, hogy a költségvetés-végrehajtás tervezése még tökéletesítésre szorul, mivel ez nagymértékben hozzájárult ahhoz, hogy magas, 6,9 millió EUR volt az átvitelek összege.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. március 28-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 20-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.fra.europa.eu/fraWebsite/home/home_en.htm.

11

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (Bécs)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 337. cikke) | A Tanács által a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően, egyszerű többséggel megállapított kereteken belül és feltételek szerint a Bizottság a rábízott feladatok teljesítéséhez szükséges bármilyen információt megszerezhet és bármilyen ellenőrzést lefolytathat. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az uniós jog végrehajtása során támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokkal kapcsolatosan annak érdekében, hogy segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseket határoznak meg.

  Feladatok







  — | Releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, nyilvántartása, elemzése és terjesztése. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 337. cikke)

A Tanács által a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően, egyszerű többséggel megállapított kereteken belül és feltételek szerint a Bizottság a rábízott feladatok teljesítéséhez szükséges bármilyen információt megszerezhet és bármilyen ellenőrzést lefolytathat.

Az Ügynökség hatásköre

(2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Az Ügynökség célja, hogy az Unió és a tagállamok érintett intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei számára az uniós jog végrehajtása során támogatást és szakmai segítséget nyújtson az alapvető jogokkal kapcsolatosan annak érdekében, hogy segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseket határoznak meg.

Feladatok

—

Releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, nyilvántartása, elemzése és terjesztése.

| — | Az adatok európai szintű összehasonlíthatóságának, objektivitásának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek és standardok kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

Az adatok európai szintű összehasonlíthatóságának, objektivitásának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek és standardok kifejlesztése.

| — | Tudományos kutatások és felmérések folytatása, előkészítő és megvalósíthatósági tanulmányok készítése, ilyen munkákban való részvétel vagy azok ösztönzése. |
| --- | --- |

—

Tudományos kutatások és felmérések folytatása, előkészítő és megvalósíthatósági tanulmányok készítése, ilyen munkákban való részvétel vagy azok ösztönzése.

| — | Az uniós jog végrehajtása során az uniós intézmények és a tagállamok számára meghatározott témákban következtetések és vélemények készítése és közzététele. |
| --- | --- |

—

Az uniós jog végrehajtása során az uniós intézmények és a tagállamok számára meghatározott témákban következtetések és vélemények készítése és közzététele.

| — | Éves tevékenységi jelentés közzététele az alapvető jogokat és az Ügynökség tevékenységét érintő kérdésekről. |
| --- | --- |

—

Éves tevékenységi jelentés közzététele az alapvető jogokat és az Ügynökség tevékenységét érintő kérdésekről.

| — | Az Ügynökség elemzései, kutatásai és felmérései alapján készített tematikus beszámolók közzététele. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség elemzései, kutatásai és felmérései alapján készített tematikus beszámolók közzététele.

| — | Éves tevékenységi jelentés közzététele. |
| --- | --- |

—

Éves tevékenységi jelentés közzététele.

| — | Kommunikációs stratégia kidolgozása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd előmozdítása. |
| --- | --- |

—

Kommunikációs stratégia kidolgozása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd előmozdítása.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

Az egyes tagállamok, illetve az Európa Tanács által kinevezett egy-egy független személy, valamint a Bizottság két képviselője.

Feladatok

A költségvetés, a munkaprogram és az éves jelentések elfogadása. Az Ügynökség végleges költségvetésének és a létszámtervnek az elfogadása. A végleges beszámoló véleményezése.

2.   Végrehajtó bizottság

Összetétel

| — | az igazgatótanács elnöke, |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács elnöke,

| — | az igazgatótanács alelnöke, |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács alelnöke,

| — | a Bizottság egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság egy képviselője,

| — | az igazgatótanács két másik tagja, |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács két másik tagja,

| — | az Európa Tanács által az igazgatótanácsba kinevezett személy részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein. |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács által az igazgatótanácsba kinevezett személy részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein.

3.   Tudományos bizottság

Összetétel

| — | tizenegy, az alapvető jogok területén magasan képzett független személy, |
| --- | --- |

—

tizenegy, az alapvető jogok területén magasan képzett független személy,

| — | az igazgatótanács átlátható pályázati felhívás és felvételi eljárás lefolytatása után nevezi ki a tagokat. |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács átlátható pályázati felhívás és felvételi eljárás lefolytatása után nevezi ki a tagokat.

4.   Igazgató

A Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa véleményét is figyelembe véve (amelyben megjelölik az általuk preferált jelöltet) az Igazgatótanács nevezi ki.

5.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

6.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Teljes költségvetés

20,2 (17,2) millió EUR, ennek 99 %-a (99 %) uniós támogatás.

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 72 (61), ebből betöltött: 69 (48).

- 18 (16) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kiküldött nemzeti szakértők)

A teljes létszám: 90 (77) fő, amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| | operatív feladatok: 55 (46) |
| --- | --- |

operatív feladatok: 55 (46)

| | adminisztratív feladatok: 29 (27) |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 29 (27)

| | vegyes feladatok: 6 (4) |
| --- | --- |

vegyes feladatok: 6 (4)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Raxen

162 (189) tájékoztató anyag a 27 nemzeti fókuszponttól, 1 (1) ülésre került sor

Fralex

131 (227) szakvéleményt készítettek a jogi szakértők, 0 (1) ülésre került sor

Kutatási jelentések

37 (19) jelentés, 11 (20) ülés és 2 (2) éves jelentés

Nem kutatáshoz kapcsolódó tevékenységek

1 (1) alapjogi konferencia, az Ügynökség 3 (1) kiadványa,

2 (3) rendezvény a sokszínűség napja keretében

Ülések a tagállamokkal és az egyéb intézményekkel

Tagállamok: 12 (10)

Az EU Tanácsa: 6 (2)

Európai Bizottság: 20 (17)

Európai Parlament: 5 (2)

Régiók Bizottsága: 2 (2)

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság: 1 (1)

Alapjogi platform: 2 (2)

Európa Tanács: 10 (16)

EBESZ: 3 (6)

ENSZ: 6 (3)

Külső érdekelt felek: 30 (22)

Szakosított szervek: 7 (9)

Egyéb ülések és kerekasztal-megbeszélések: 20 (11)

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 13. | Az Ügynökség megtette a szükséges intézkedéseket (pl. két évre előre tervezés) annak érdekében, hogy a költségvetést az év során arányosabban valósítsák meg és elkerülhető legyen, hogy az utolsó hónapra összpontosuljanak a kiadások. Az IAS „Tervezés és nyomon követés” című jelentése alapján ez a gyakorlat tekinthető a helyes eljárásnak. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség megtette a szükséges intézkedéseket (pl. két évre előre tervezés) annak érdekében, hogy a költségvetést az év során arányosabban valósítsák meg és elkerülhető legyen, hogy az utolsó hónapra összpontosuljanak a kiadások. Az IAS „Tervezés és nyomon követés” című jelentése alapján ez a gyakorlat tekinthető a helyes eljárásnak.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/15

---

JELENTÉS

az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/04

BEVEZETÉS

| 1. | A heraklioni székhelyű Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 460/2004/EK rendelete (1) alapján hozták létre, melyet a Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 1007/2008/EK rendeletével (2) módosítottak. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti és uniós kezdeményezésekre támaszkodva fokozza az Uniónak a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére, illetve az azokra történő reagálásra vonatkozó képességét (3). |
| --- | --- |

1.

A heraklioni székhelyű Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 460/2004/EK rendelete (1) alapján hozták létre, melyet a Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 1007/2008/EK rendeletével (2) módosítottak. Az Ügynökség fő feladata, hogy a nemzeti és uniós kezdeményezésekre támaszkodva fokozza az Uniónak a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák megelőzésére, illetve az azokra történő reagálásra vonatkozó képességét (3).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es végleges költségvetése 8,1 millió EUR-t tett ki, ez az adat az előző évben szintén 8,1 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 53 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 56 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es végleges költségvetése 8,1 millió EUR-t tett ki, ez az adat az előző évben szintén 8,1 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 53 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 56 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (9) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (9) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | 2010-ben az Ügynökség operatív költségvetésének (III. Cím) 52 %-át kötelezettségvállalásba vették, de nem költötték el. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott, és nem felel meg az évenkéntiség költségvetési alapelvének. |
| --- | --- |

13.

2010-ben az Ügynökség operatív költségvetésének (III. Cím) 52 %-át kötelezettségvállalásba vették, de nem költötték el. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott, és nem felel meg az évenkéntiség költségvetési alapelvének.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 14. | Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimális pontszámot, sem pedig a tartaléklistára való felkerüléshez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. Ezeket a ponthatárokat a felvételi bizottságok a jelentkezők értékelése után állapították meg. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

14.

Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimális pontszámot, sem pedig a tartaléklistára való felkerüléshez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. Ezeket a ponthatárokat a felvételi bizottságok a jelentkezők értékelése után állapították meg. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

1

(2)  HL L 293., 2008.10.31., 1. o.

2

(3)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

3

Melléklet

(4)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  A 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

8

(9)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

9

(10)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 2008. július 9-i 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  A végleges éves beszámolót 2011. június 7-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 30-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.enisa.europa.eu/about-enisa/accounting-finance.

12

---

MELLÉKLET

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (Heraklion)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (2004. február 19-i tanácsi határozat, az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján) | A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról. Az Ügynökség referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága bizalmat kelt. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) | Célkitűzések







  — | Az Ügynökség fokozza az Unió, a tagállamok és az üzleti szféra képességét a hálózat- és információ-biztonsággal kapcsolatos problémák megelőzését, kezelését és az azokra való reagálást illetően. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(2004. február 19-i tanácsi határozat, az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján)

A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról. Az Ügynökség referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága bizalmat kelt.

Az Ügynökség hatásköre

(2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)

Célkitűzések

—

Az Ügynökség fokozza az Unió, a tagállamok és az üzleti szféra képességét a hálózat- és információ-biztonsággal kapcsolatos problémák megelőzését, kezelését és az azokra való reagálást illetően.

| — | Az Ügynökség segítséget nyújt és tanácsot ad a Bizottságnak és a tagállamoknak a hatáskörébe tartozó hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket illetően. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség segítséget nyújt és tanácsot ad a Bizottságnak és a tagállamoknak a hatáskörébe tartozó hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdéseket illetően.

| — | Az Ügynökség magas szintű szakértelmet fejleszt ki, és felhasználja ezt a szakértelmet a köz- és magánszektor szereplői közötti széles körű együttműködés ösztönzésére. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség magas szintű szakértelmet fejleszt ki, és felhasználja ezt a szakértelmet a köz- és magánszektor szereplői közötti széles körű együttműködés ösztönzésére.

Feladatok

Az Ügynökség:

| — | információkat gyűjt az olyan jelenlegi és jövőbeni kockázatokról, amelyeknek hatásuk lehet az elektronikus hírközlő hálózatokra, |
| --- | --- |

—

információkat gyűjt az olyan jelenlegi és jövőbeni kockázatokról, amelyeknek hatásuk lehet az elektronikus hírközlő hálózatokra,

| — | tanácsot, illetve segítséget nyújt az Európai Parlamentnek, a Bizottságnak, az európai szerveknek, valamint az illetékes nemzeti szerveknek, |
| --- | --- |

—

tanácsot, illetve segítséget nyújt az Európai Parlamentnek, a Bizottságnak, az európai szerveknek, valamint az illetékes nemzeti szerveknek,

| — | elősegíti az ezen a téren működő szereplők közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

elősegíti az ezen a téren működő szereplők közötti együttműködést,

| — | elősegíti az együttműködést a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák kezelésére szolgáló közös módszerek kidolgozásában, |
| --- | --- |

—

elősegíti az együttműködést a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos problémák kezelésére szolgáló közös módszerek kidolgozásában,

| — | hozzájárul a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó fogékonyság növeléséhez valamennyi felhasználónál, |
| --- | --- |

—

hozzájárul a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó fogékonyság növeléséhez valamennyi felhasználónál,

| — | segíti a Bizottságot és a tagállamokat az iparral folytatott párbeszédben, |
| --- | --- |

—

segíti a Bizottságot és a tagállamokat az iparral folytatott párbeszédben,

| — | nyomon követi a szabványokat, |
| --- | --- |

—

nyomon követi a szabványokat,

| — | tanácsokkal látja el a Bizottságot a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kutatások terén, |
| --- | --- |

—

tanácsokkal látja el a Bizottságot a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos kutatások terén,

| — | előmozdítja a megelőzési megoldásokkal kapcsolatos kockázatértékelési tevékenységet, |
| --- | --- |

—

előmozdítja a megelőzési megoldásokkal kapcsolatos kockázatértékelési tevékenységet,

| — | hozzájárul a harmadik országokkal folytatott együttműködéshez. |
| --- | --- |

—

hozzájárul a harmadik országokkal folytatott együttműködéshez.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétele: a tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság által kinevezett három képviselő, valamint a Bizottság által javasolt és a Tanács által kinevezett, szavazati joggal nem rendelkező három képviselő, akik egyenként az alábbi csoportok valamelyikét képviselik:

| — | az információ- és hírközlés-technológiai iparág, |
| --- | --- |

—

az információ- és hírközlés-technológiai iparág,

| — | fogyasztói csoportok, |
| --- | --- |

—

fogyasztói csoportok,

| — | információ- és hálózatbiztonsági tudományos szakemberek. |
| --- | --- |

—

információ- és hálózatbiztonsági tudományos szakemberek.

2.   Vezérigazgató

| 1. | Az Ügynökséget a vezérigazgató irányítja, aki független a feladatai ellátásában. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökséget a vezérigazgató irányítja, aki független a feladatai ellátásában.

| 2. | Megbízatásának időtartama legfeljebb öt év. |
| --- | --- |

2.

Megbízatásának időtartama legfeljebb öt év.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Végleges költségvetés

8,1 (8,1) millió EUR, ebből közösségi támogatás: 100 % (100 %).

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 44 (44), ebből betöltött: 40 (43).

Egyéb álláshelyek:

11 (9) szerződéses alkalmazott, 2 (4) kiküldött nemzeti szakértő.

A teljes létszám: 53 (56), foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| | operatív feladatok: 34 (38) |
| --- | --- |

operatív feladatok: 34 (38)

| | adminisztratív feladatok: 19 (18) |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 19 (18)

| | vegyes feladatok: 0 (1) |
| --- | --- |

vegyes feladatok: 0 (1)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

1. MTP
   (1)
  :   Az európai elektronikus kommunikációs hálózat rugalmasságának javítása

Az ezen a területen elért legfontosabb eredmény 2010-ben az volt, hogy az Ügynökség támogatást nyújtott a Bizottság 2009. márciusi közleményében szereplő tevékenységekhez. (Outputok száma: 6)

2. MTP:   A tagállamok közötti együttműködés megteremtése és fenntartása

2010-ben tovább fejlődött a tagállamok közötti együttműködés, valamint sikerült olyan nemzetközi együttműködési lehetőségeket feltárni, amelyek előmozdítják valamennyi tagállam kapacitásainak fejlesztését, illetve növelik a koherenciát és a rendszerek közötti átjárhatóságot összeurópai szinten. Korlátozott erőforrásai miatt az Ügynökség szorosan együttműködött a Bizottsággal ráfordításainak minimalizálása, illetve az eredmények maximalizálása érdekében. (Outputok száma: 12)

3. MTP:   A felmerülő kockázatok azonosítása a bizalom és a megbízhatóság erősítése céljából

Az Ügynökség olyan rendszert dolgozott ki, amely lehetővé teszi majd a döntéshozók számára, hogy jobban megértsék és elemezhessék az új technológiákból és alkalmazásokból fakadó jövőbeni kockázatokat. Az Ügynökség emellett további kockázatértékelési jelentésekben tette közzé véleményét az új technológiákból és alkalmazásokból fakadó jövőbeni kockázatokról. Ezenkívül több olyan téma feltárására is sor került, amelyek az internet jövőbeli megbízhatóságához, illetve az elszámoltathatósághoz kapcsolódnak. Ez az MTP antennaként szolgál az európai, sőt, a még távolabb élő döntéshozók felé is. (Outputok száma: 2)

1. Előkészítő tevékenység
   (2)
  :   Identitás, elszámoltathatóság és bizalom a jövőbeli interneten

Az előkészítő tevékenység átfogó célkitűzése, hogy Európa megőrizze a biztonság és megbízhatóság magas szintjét az elektronikus hírközlési infrastruktúra és a nyújtott szolgáltatások területén mind a felhasználók, mind az ipar szereplői számára, ugyanakkor minimalizálni lehessen a szabadságjogokra vonatkozó, illetve az adatvédelmet érintő veszélyeket. (Outputok száma: 5)

2. Előkészítő tevékenység:   Ágazati együttműködés a hálózat- és információbiztonság területén az Európai Unióban – a lehetséges keretek és a legfőbb szereplők meghatározása

Az előkészítő tevékenység célja annak feltárása, hogy miként lehet a legfontosabb szereplőket elkötelezetté tenni a közös cselekvésre annak érdekében, hogy kezelni lehessen a hálózat- és információbiztonságot érintő összeurópai szintű kihívásokat. (Outputok száma: 1)

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  MTP: Többéves tematikus program (angolul: multi-annual thematic programme, MTP).

(2)  Előkészítő tevékenység (angolul: Preparatory Action, PA).

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 13. | Az ENISA tevékenységi ciklusa, valamint az alkalmazotti fluktuáció eredményezte az átcsoportosításoknak ezt a szintjét, amelyre a Számvevőszék is felhívta a figyelmet. Az Ügynökség egy olyan projektet valósít meg, amely optimalizálja az eljárásokat, javítja a közbeszerzés tervezését, és amelynek révén egyúttal projektirányító és nyomon követő eszközt is fognak alkalmazni. |
| --- | --- |

13.

Az ENISA tevékenységi ciklusa, valamint az alkalmazotti fluktuáció eredményezte az átcsoportosításoknak ezt a szintjét, amelyre a Számvevőszék is felhívta a figyelmet. Az Ügynökség egy olyan projektet valósít meg, amely optimalizálja az eljárásokat, javítja a közbeszerzés tervezését, és amelynek révén egyúttal projektirányító és nyomon követő eszközt is fognak alkalmazni.

| 14. | A felvételi bizottságok számára szóló útmutatókat jelenleg állítják össze. Ezen túlmenően, a felvételi bizottságok jegyzőkönyveiben szereplő, szükséges információk listáját felülvizsgálták, annak érdekében, hogy a ponthatárok a megfelelt pályázók értékelése előtt legyenek meghatározva. |
| --- | --- |

14.

A felvételi bizottságok számára szóló útmutatókat jelenleg állítják össze. Ezen túlmenően, a felvételi bizottságok jegyzőkönyveiben szereplő, szükséges információk listáját felülvizsgálták, annak érdekében, hogy a ponthatárok a megfelelt pályázók értékelése előtt legyenek meghatározva.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/21

---

JELENTÉS

az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/05

BEVEZETES

| 1. | A kölni székhelyű Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata, hogy tartósan biztosítsa a polgári repülés magas szintű biztonságát, szavatolja a polgári repülés biztonságának hatékony fejlesztését, valamint hogy típusalkalmassági előírásokat és repüléstechnikai termékekre szóló bizonyítványokat adjon ki (2). |
| --- | --- |

1.

A kölni székhelyű Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata, hogy tartósan biztosítsa a polgári repülés magas szintű biztonságát, szavatolja a polgári repülés biztonságának hatékony fejlesztését, valamint hogy típusalkalmassági előírásokat és repüléstechnikai termékekre szóló bizonyítványokat adjon ki (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 137 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 122 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 578 (ideiglenes és szerződéses) alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 509 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 137 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 122 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 578 (ideiglenes és szerződéses) alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 509 volt.

MEGBIZHATOSAGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZESEK A KÖLTSEGVETESI ES PENZGAZDALKODASROL

| 13. | Az Ügynökség típusalkalmassági feladatokat is irányít, amelyeket részben kiszerveztek nemzeti repülésügyi hatóságokhoz. Az ehhez kapcsolódó, év végén fennálló passzív időbeli elhatárolásokat típusalkalmassági kategóriánként egy általános készültségi százalékarányt feltételezve becsülték meg, amelyhez nem állt rendelkezésre elegendő korábbi tapasztalat. Az eredményszemléletű számvitel elvével összhangban megfelelőbb a százalékban kifejezett készültségi arányt, illetve az eltelt időt alapul vevő módszer. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség típusalkalmassági feladatokat is irányít, amelyeket részben kiszerveztek nemzeti repülésügyi hatóságokhoz. Az ehhez kapcsolódó, év végén fennálló passzív időbeli elhatárolásokat típusalkalmassági kategóriánként egy általános készültségi százalékarányt feltételezve becsülték meg, amelyhez nem állt rendelkezésre elegendő korábbi tapasztalat. Az eredményszemléletű számvitel elvével összhangban megfelelőbb a százalékban kifejezett készültségi arányt, illetve az eltelt időt alapul vevő módszer.

EGYEB SZEMPONTOK

| 14. | Két nagy közbeszerzési eljárás esetében az értékelési módszer nem tette lehetővé, hogy a pénzügyileg legjobb ajánlat az ár szempontjából a legmagasabb pontszámot érje el. Ez a gyakorlat veszélyezteti a közbeszerzési eljárás átláthatóságát és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének érvényesülését. |
| --- | --- |

14.

Két nagy közbeszerzési eljárás esetében az értékelési módszer nem tette lehetővé, hogy a pénzügyileg legjobb ajánlat az ár szempontjából a legmagasabb pontszámot érje el. Ez a gyakorlat veszélyezteti a közbeszerzési eljárás átláthatóságát és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének érvényesülését.

| 15. | A munkaerő-felvételi eljárások esetében nincs bizonyíték arra, hogy a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot még a beérkezett pályázatok vizsgálata előtt meghatározták volna. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

15.

A munkaerő-felvételi eljárások esetében nincs bizonyíték arra, hogy a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot még a beérkezett pályázatok vizsgálata előtt meghatározták volna. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 240., 2002.9.7., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 6-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.easa.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (Köln)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke) | Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan. Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően határoz. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Alaprendelet”)) | Célkitűzések







  — | A polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének fenntartása Európában és a polgárirepülés-biztonság megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke)

Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan. Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően határoz.

Az Ügynökség hatásköre

(a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Alaprendelet”))

Célkitűzések

—

A polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének fenntartása Európában és a polgárirepülés-biztonság megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása.

Az Ügynökség által megvalósítandó intézkedések

| — | Szakvéleményeket és ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára. |
| --- | --- |

—

Szakvéleményeket és ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára.

| — | Típusalkalmassági előírásokat – beleértve a légialkalmassági szabályzatokat és a megfelelés elfogadható eszközeit –, valamint az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatókat ad ki. |
| --- | --- |

—

Típusalkalmassági előírásokat – beleértve a légialkalmassági szabályzatokat és a megfelelés elfogadható eszközeit –, valamint az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatókat ad ki.

| — | Az alábbiakkal kapcsolatos döntéseket hoz: légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványok, pilótabizonyítványok, légiüzemeltetési bizonyítványok, harmadik országbeli üzemeltetők, tagállami vizsgálatok és egyes vállalkozások vizsgálata. |
| --- | --- |

—

Az alábbiakkal kapcsolatos döntéseket hoz: légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványok, pilótabizonyítványok, légiüzemeltetési bizonyítványok, harmadik országbeli üzemeltetők, tagállami vizsgálatok és egyes vállalkozások vizsgálata.

| — | Szabványosítási vizsgálatokat végez az illetékes tagállami hatóságoknál. |
| --- | --- |

—

Szabványosítási vizsgálatokat végez az illetékes tagállami hatóságoknál.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

a tagállamok egy-egy, illetve a Bizottság egy képviselőjéből áll, az érintett felekből tanácsadó szervet hoz létre.

2.   Vezérigazgató

az Igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslatára; feladata az Ügynökség irányítása.

3.   Fellebbezési tanács

dönt a következő fellebbezési ügyekben: az Ügynökségnek a típusalkalmassággal, a díjakkal és illetékekkel, valamint a vállalkozásoknál végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos határozatai.

4.   Külső ellenőrzés

az Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

a Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

Teljes költségvetés: 137,2 (122,2) millió EUR, ebből:

A beszedett díjakból és illetékekből származó bevétel: 72,9 (54,9) millió EUR (53,1 %)

Uniós támogatás: 34,2 (33,9) millió EUR (24,9 %)

Egyéb bevételek és támogatások, ideértve a harmadik országok (az EFTA országai) hozzájárulásait is: 2,9 (3,9) millió EUR

Célhoz kötött bevétel (díjak és illetékek): 27,1 (29,5) millió EUR

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 570 (506).

ebből betöltött: 524 (1) (460)

Egyéb alkalmazottak: 63 (56), szerződéses alkalmazott: 54 (49), kirendelt tagállami szakértő: 8 (6), szaktanácsadó: 1 (1)

Az ideiglenes alkalmazottak összlétszáma: 524 (460)

| — | támogatásból finanszírozott: 206 (185) |
| --- | --- |

—

támogatásból finanszírozott: 206 (185)

| — | díjakból finanszírozott: 318 (275) |
| --- | --- |

—

díjakból finanszírozott: 318 (275)

Termékek és szolgáltatások

Vélemények

7 szakvélemény a 2042/2003/EK és az 1702/2003/EK rendelet módosításáról

Szabályozó határozatok

7 db határozat típusalkalmassági előírásokra, 7 db a megfelelés elfogadható eszközeire és az útmutatókra, 1 db pedig a légiközlekedés-szabályozási programra vonatkozik

További eredmények 2010-ben (amelyek szabályok kialakítását eredményezik a következő években)

26 db feladatmeghatározás, 14 db NPA és 9 db CRD

Nemzetközi együttműködés

8 db munkaszerződés Kínával (CAAC)

Az IAC-AR munkaszerződés végrehajtási eljárásrendje (Orosz Föderáció) – 1 db

A Japán Polgári Repülési Hivatal és az EASA közti munkaszerződés két módosítása (a C függelék módosítása)

27 ajánlás az ICAO-hoz benyújtott tagállami megjegyzésekhez (State Letters)

1 CMR-értekezlet előkészítése a FAA-val és a TCCA-val

A FAA részvételével tartandó repülési szabvány szimpózium előkészítése

Típusalkalmassági határozatok 2010. december 31-én

Típusalkalmassági bizonyítványok (TCs)/korlátozott típusalkalmassági bizonyítványok (RTCs): 8

Kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványok: 750

Légialkalmassági irányelvek: 284

Alternatív megfelelési módszerek (AMOC): 70

Európai műszaki standard megrendelési engedély: 150

Főbb változások/nagyobb javítások/új derivátumok: 879

Kisebb változások/kisebb javítások: 1 117

Repülési kézikönyvek: 411

A repülési feltételek jóváhagyása: 561

Tervező szervezetek jóváhagyása: 486

Karbantartó szervezetek jóváhagyása (kétoldalú) (2): 1 511

Karbantartó szervezetek jóváhagyása (külföldi) (2): 267

Karbantartási szakképző szervezetek jóváhagyása (2): 41

Gyártó szervezetek jóváhagyása (2): 21

Szabványosítási vizsgálatok (országok száma típus szerint): 2010. december 31-én

A folyamatos légialkalmasság témájában: 28

A gyártás témájában: 14

Az üzemeltetés témájában: 22

Repülőgépek személyzetének képesítése témájában: 28

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  Megjegyzés: Két részmunkaidőben dolgozó pilóta csak egy álláshelyet tölt be.

(2)  A szervezet-jóváhagyási tevékenység kétfelé oszlik: nagyobbrészt már jóváhagyott szervezetek felügyeletéről van szó (2–3 évenkénti megújítással), illetve ezenkívül az új jóváhagyásokkal kapcsolatos munkáról. Az itt szereplő adatok a 2010. december 31-ig megtörtént összes jóváhagyásra vonatkoznak.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 13. | Az EASA elismeri, hogy helye van a folyamatos javításnak és ennek érdekében megfelelőbb módszert fog kidolgozni az átlagos projekt időtartamra vonatkozó adatok és a korábbi adatok jóval szélesebb körének figyelembevételével. |
| --- | --- |

13.

Az EASA elismeri, hogy helye van a folyamatos javításnak és ennek érdekében megfelelőbb módszert fog kidolgozni az átlagos projekt időtartamra vonatkozó adatok és a korábbi adatok jóval szélesebb körének figyelembevételével.

| 14. | Az EASA célja az volt, hogy a pénzügyi ajánlatokat a lehető legobjektívebben értékelje. A pénzügyi képletek alapját konkrét vásárlási előrejelzések képezik, jóllehet, a releváns piacok árstruktúráinak összetettsége miatt rendkívül nehéz volt előre látni az árösszetevők közötti valamennyi lehetséges kölcsönhatást. A végeredményt tekintve azonban gyakorlatilag semmilyen negatív hatásról nem lehet beszámolni. |
| --- | --- |

14.

Az EASA célja az volt, hogy a pénzügyi ajánlatokat a lehető legobjektívebben értékelje. A pénzügyi képletek alapját konkrét vásárlási előrejelzések képezik, jóllehet, a releváns piacok árstruktúráinak összetettsége miatt rendkívül nehéz volt előre látni az árösszetevők közötti valamennyi lehetséges kölcsönhatást. A végeredményt tekintve azonban gyakorlatilag semmilyen negatív hatásról nem lehet beszámolni.

| 15. | Az EASA egyetért a Számvevőszék észrevételével és a felvételi vizsgabizottság tagjai számára már meghatározta a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot (50, illetve 65 %). Az EASA azonban fenntartja magának a jogot, hogy a felvételi beszélgetésre behívott, a képességeik szerint rangsorolt jelentkezők ésszerű számát meghatározza. |
| --- | --- |

15.

Az EASA egyetért a Számvevőszék észrevételével és a felvételi vizsgabizottság tagjai számára már meghatározta a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, illetve a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot (50, illetve 65 %). Az EASA azonban fenntartja magának a jogot, hogy a felvételi beszélgetésre behívott, a képességeik szerint rangsorolt jelentkezők ésszerű számát meghatározza.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/27

---

JELENTÉS

az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/06

BEVEZETÉS

| 1. | A londoni székhelyű Európai Gyógyszerügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) a Tanács 1993. július 22-i 2309/93/EGK rendelete hozta létre. E rendelet helyébe az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 726/2004/EK rendelete lépett (1). Az Ügynökség hálózatként működik és a tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények értékeléséhez és felügyeletéhez rendelkezésre bocsátott tudományos forrásokat hangolja össze (2). |
| --- | --- |

1.

A londoni székhelyű Európai Gyógyszerügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) a Tanács 1993. július 22-i 2309/93/EGK rendelete hozta létre. E rendelet helyébe az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 726/2004/EK rendelete lépett (1). Az Ügynökség hálózatként működik és a tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények értékeléséhez és felügyeletéhez rendelkezésre bocsátott tudományos forrásokat hangolja össze (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 208,4 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 194,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 698 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 664 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 208,4 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 194,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 698 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 664 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor végetért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor végetért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | Az Ügynökség késedelmesen hajtotta végre az igazgatási kiadásokat (II. költségvetési cím). A II. cím alatt 2011-re áthozott előirányzatok teljes összege 17,6 millió EUR volt, ami a vonatkozó előirányzatok 33,3 %-a. Csak az áthozott előirányzatok 36 %-a felelt meg az adott év elhatárolt kiadásainak, ami azt jelenti, hogy az áthozott összegek 64 %-a nem a 2010-es pénzügyi évre vonatkozott. Ez a helyzet nem egyeztethető össze az évenkéntiség költségvetési alapelvével. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség késedelmesen hajtotta végre az igazgatási kiadásokat (II. költségvetési cím). A II. cím alatt 2011-re áthozott előirányzatok teljes összege 17,6 millió EUR volt, ami a vonatkozó előirányzatok 33,3 %-a. Csak az áthozott előirányzatok 36 %-a felelt meg az adott év elhatárolt kiadásainak, ami azt jelenti, hogy az áthozott összegek 64 %-a nem a 2010-es pénzügyi évre vonatkozott. Ez a helyzet nem egyeztethető össze az évenkéntiség költségvetési alapelvével.

| 14. | Hiányosságokra derült fény az Ügynökség által az informatikai beszállítókra vonatkozó hitelezői igények validálására használt rendszerben. |
| --- | --- |

14.

Hiányosságokra derült fény az Ügynökség által az informatikai beszállítókra vonatkozó hitelezői igények validálására használt rendszerben.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 15. | Az Ügynökség nem megfelelően különböztette meg a munkaerő-kölcsönzésen keresztül történő toborzást és a szerződéses alkalmazottak felvételét. Az Ügynökségnek munkaerő-kölcsönzés útján csak rövid távú igényeit lenne szabad kielégítenie és átlátható hozzáférést kellene biztosítania a szerződéses alkalmazotti álláshelyekhez. |
| --- | --- |

15.

Az Ügynökség nem megfelelően különböztette meg a munkaerő-kölcsönzésen keresztül történő toborzást és a szerződéses alkalmazottak felvételét. Az Ügynökségnek munkaerő-kölcsönzés útján csak rövid távú igényeit lenne szabad kielégítenie és átlátható hozzáférést kellene biztosítania a szerződéses alkalmazotti álláshelyekhez.

A KORÁBBI ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK HASZNOSULÁSA

| 16. | Előző jelentéseiben a Számvevőszék megjegyezte, hogy az Ügynökségnek a tagállamok nemzeti hatóságai által nyújtott szolgáltatások díjazására olyan rendszert kell létrehoznia, amely a tagállamoknál felmerült tényleges költségeket veszi alapul. Az Ügynökség tett ugyan erőfeszítéseket ennek érdekében, mostanáig azonban mégsem valósult meg a rendszer. Ez a kérdés még megoldásra vár. |
| --- | --- |

16.

Előző jelentéseiben a Számvevőszék megjegyezte, hogy az Ügynökségnek a tagállamok nemzeti hatóságai által nyújtott szolgáltatások díjazására olyan rendszert kell létrehoznia, amely a tagállamoknál felmerült tényleges költségeket veszi alapul. Az Ügynökség tett ugyan erőfeszítéseket ennek érdekében, mostanáig azonban mégsem valósult meg a rendszer. Ez a kérdés még megoldásra vár.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 214., 1993.8.24., 18. o. és HL L 136., 2004.4.30., 1. o. Az utóbbi rendelet értelmében az Ügynökség eredeti nevét Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségről Európai Gyógyszerügynökségre változtatták.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 16-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.ema.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Gyógyszerügynökség (London)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke) | Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
  Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek testi és szellemi egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, továbbá a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (726/2004/EK parlamenti és tanácsi rendelet) | Célkitűzések







  — | A tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezéséhez és felügyeletéhez az Ügynökség rendelkezésére bocsátott tudományos források összehangolása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke)

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek testi és szellemi egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, továbbá a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet.

Az Ügynökség hatásköre

(726/2004/EK parlamenti és tanácsi rendelet)

Célkitűzések

—

A tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezéséhez és felügyeletéhez az Ügynökség rendelkezésére bocsátott tudományos források összehangolása.

| — | Tudományos tanácsadás a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekről és az állatgyógyászati készítményekről. |
| --- | --- |

—

Tudományos tanácsadás a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekről és az állatgyógyászati készítményekről.

Feladatok

| — | Az uniós forgalomba hozatali engedélyezési eljárás alá tartozó gyógyszerkészítményekre vonatkozó tudományos értékelés összehangolása. |
| --- | --- |

—

Az uniós forgalomba hozatali engedélyezési eljárás alá tartozó gyógyszerkészítményekre vonatkozó tudományos értékelés összehangolása.

| — | Az Unión belül engedélyezett gyógyszerek felügyeletének összehangolása (farmakovigilancia). |
| --- | --- |

—

Az Unión belül engedélyezett gyógyszerek felügyeletének összehangolása (farmakovigilancia).

| — | Tanácsadás az állatgyógyászati készítmények szermaradványainak azon maximális szintjére vonatkozóan, amelyek az állati eredetű élelmiszerekben elfogadhatóak. |
| --- | --- |

—

Tanácsadás az állatgyógyászati készítmények szermaradványainak azon maximális szintjére vonatkozóan, amelyek az állati eredetű élelmiszerekben elfogadhatóak.

| — | A helyes gyártási gyakorlat, a helyes laboratóriumi gyakorlat és a helyes klinikai gyakorlat elveinek betartására vonatkozó ellenőrzés összehangolása. |
| --- | --- |

—

A helyes gyártási gyakorlat, a helyes laboratóriumi gyakorlat és a helyes klinikai gyakorlat elveinek betartására vonatkozó ellenőrzés összehangolása.

| — | A gyógyszerekre kiadott forgalomba hozatali engedélyek státusának nyilvántartása. |
| --- | --- |

—

A gyógyszerekre kiadott forgalomba hozatali engedélyek státusának nyilvántartása.

Irányítás

1.   Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága (CHMP) tagországonként egy tagból és egy póttagból, valamint 5 választott tagból áll; az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek értékelésével kapcsolatos kérdésekben nyújt véleményt.

2.   Az állatgyógyászati készítmények bizottsága (CVMP) tagországonként egy tagból és egy póttagból áll; az állatgyógyászati készítmények értékelésével kapcsolatos kérdésekben nyújt véleményt.

3.   A ritka betegségek gyógyszereivel foglalkozó bizottság (COMP) tagországonként egy tagból és egy póttagból áll; a ritka betegségek gyógyászati termékeinek értékelésével kapcsolatos kérdésekben nyújt véleményt.

4.   A növényi gyógyszerkészítmények bizottsága (HMPC) tagországonként egy tagból és egy póttagból, valamint 5 választott tagból áll; a növényi gyógyszerkészítmények értékelésével kapcsolatos kérdésekben nyújt véleményt.

5.   A gyermekgyógyászati bizottság (PDCO) tagországonként egy tagból és egy póttagból, valamint az egészségügyi szakembereket és a betegek érdekképviseleti szerveit képviselő hat tagból és póttagból áll. A bizottság a gyermekgyógyászati vizsgálati tervek tudományos értékeléséért és összehangolásáért, valamint az azokkal kapcsolatos mentesítések és halasztások rendszeréért felel.

6.   A fejlett terápiákkal foglalkozó bizottságot (CAT) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának öt tagja és (öt) póttagja; tagországonként egy tag és egy póttag; a klinikai orvosokat képviselő két tag és két póttag; valamint a beteg-képviseleti szervezeteket képviselő két tag és két póttag alkotja. A bizottság véleményt nyújt a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények értékelésével kapcsolatos kérdésekben, valamint minősíti és osztályozza ezeket a készítményeket.

7.   Az igazgatótanácsot tagországonként egy tag és egy póttag, a Bizottság két képviselője, az Európai Parlament által kinevezett két képviselő, a betegképviseleti szervek két képviselője, az orvosok szervezeteinek egy képviselője, valamint az állatorvosok szervezeteinek egy képviselője alkotja. Az igazgatótanács elfogadja az Ügynökség munkaprogramját és éves jelentését.

8.   Az ügyvezető igazgatót a Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

9.   Belső ellenőrzés

A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata.

10.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

11.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

208,4 (194,4) millió EUR; ebből uniós hozzájárulás: 13,6 % (1)
  (18,7 %)

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 567 (530), ebből betöltött: 546 (511).

152 (160) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kiküldött tagállami szakértők, munkaerő-kölcsönzés útján alkalmazott munkatársak)

A teljes létszám: 698 (664), az alábbi megoszlásban:

| — | Operatív feladatok: 556 (520) fő |
| --- | --- |

—

Operatív feladatok: 556 (520) fő

| — | Adminisztratív feladatok: 142 (144) fő |
| --- | --- |

—

Adminisztratív feladatok: 142 (144) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek

| — | Forgalomba hozatali engedélyek iránti kérelmek: 91 (96) |
| --- | --- |

—

Forgalomba hozatali engedélyek iránti kérelmek: 91 (96)

| — | Kedvező szakvélemények: 51 (117) |
| --- | --- |

—

Kedvező szakvélemények: 51 (117)

| — | Átlagos értékelési idő: 167 nap (157 nap) |
| --- | --- |

—

Átlagos értékelési idő: 167 nap (157 nap)

| — | Engedélyezés utáni szakvélemények: 3 154(2 396) |
| --- | --- |

—

Engedélyezés utáni szakvélemények: 3 154(2 396)

| — | Farmakovigilancia: 302 362 jelentés (252 117 jelentés) |
| --- | --- |

—

Farmakovigilancia: 302 362 jelentés (252 117 jelentés)

| — | Rendszeres megbízhatósági jelentések: 559 (425) |
| --- | --- |

—

Rendszeres megbízhatósági jelentések: 559 (425)

| — | Véglegesített tudományos ajánlások: 322 (308) |
| --- | --- |

—

Véglegesített tudományos ajánlások: 322 (308)

| — | Kölcsönös elismerési eljárások és decentralizált eljárások: az Ügynökség 21 433(16 307) eljárást kezdett meg, ebből 11 100(15 335) pozitívan zárult |
| --- | --- |

—

Kölcsönös elismerési eljárások és decentralizált eljárások: az Ügynökség 21 433(16 307) eljárást kezdett meg, ebből 11 100(15 335) pozitívan zárult

| — | Gyermekgyógyászati vizsgálati tervre irányuló kérelmek: 326 (273), összesen 403 (364) indikációval kapcsolatban |
| --- | --- |

—

Gyermekgyógyászati vizsgálati tervre irányuló kérelmek: 326 (273), összesen 403 (364) indikációval kapcsolatban

Állatgyógyászati készítmények

| — | Forgalomba hozatali engedélyek iránti kérelmek: 18 (15) |
| --- | --- |

—

Forgalomba hozatali engedélyek iránti kérelmek: 18 (15)

| — | Új változatokkal kapcsolatos kérelmek: 162 (113) |
| --- | --- |

—

Új változatokkal kapcsolatos kérelmek: 162 (113)

Ellenőrzések

Ellenőrzések: 300 (233)

Növényi gyógyszerkészítmények

Növénymonográfiák: 19 (17)

Növényi anyagok, növényi készítmények és ezek kombinációinak jegyzéke: 3 (0)

Ritka betegségek gyógyszerei

| — | Kérelmek: 174 (164) |
| --- | --- |

—

Kérelmek: 174 (164)

| — | Kedvező szakvélemények: 123 (113) |
| --- | --- |

—

Kedvező szakvélemények: 123 (113)

Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

| — | KKV-státusz iránti kérelmek: 251 (217) |
| --- | --- |

—

KKV-státusz iránti kérelmek: 251 (217)

| — | Díjcsökkentésre vagy díjhalasztásra irányuló kérelmek: 161 (80) |
| --- | --- |

—

Díjcsökkentésre vagy díjhalasztásra irányuló kérelmek: 161 (80)

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  Ez a tervezett uniós költségvetésnek (amely nem tartalmazza a ritka betegségek gyógyszereivel kapcsolatos díjak csökkentését ellentételező külön hozzájárulást, illetve az n-2. pénzügyi év működési többletének a költségvetési hatóság által történő felhasználását) a végleges költségvetéshez viszonyított százalékos aránya.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 13. | Az Ügynökség 2008 óta folyamatosan javítja az áthozott adminisztratív előirányzatok arányát (a II. cím alatti áthozott előirányzatok alakulása: 2008–2009: 45,3 %, 2009–2010: 36,2 % és 2010–2011: 33,3 %). A 2010-re vonatkozó szóban forgó összegek többéves adatátviteli információ- és kommunikációtechnológiai projektekhez kapcsolódnak. Ezek az adatátviteli projektek operatív jellegűek és ennek következtében a 2011. évi III. cím alatt lesznek elkönyvelve. Mindezekből következően 2011–2012-től az Ügynökség várakozásai alapján az adminisztratív kiadások átvitele 30 %-os maximális arány körülire fog csökkeni (ami 10 millió EUR csökkenésnek felel meg). |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség 2008 óta folyamatosan javítja az áthozott adminisztratív előirányzatok arányát (a II. cím alatti áthozott előirányzatok alakulása: 2008–2009: 45,3 %, 2009–2010: 36,2 % és 2010–2011: 33,3 %). A 2010-re vonatkozó szóban forgó összegek többéves adatátviteli információ- és kommunikációtechnológiai projektekhez kapcsolódnak. Ezek az adatátviteli projektek operatív jellegűek és ennek következtében a 2011. évi III. cím alatt lesznek elkönyvelve. Mindezekből következően 2011–2012-től az Ügynökség várakozásai alapján az adminisztratív kiadások átvitele 30 %-os maximális arány körülire fog csökkeni (ami 10 millió EUR csökkenésnek felel meg).

| 14. | Az Ügynökség javított a hitelezői igények validálására használt rendszeren és az SAP-hoz kapcsolódó eszközöket teljes egészében igénybe fogja venni, hogy kiküszöbölhesse az emberi mulasztásokat a folyamat során. |
| --- | --- |

14.

Az Ügynökség javított a hitelezői igények validálására használt rendszeren és az SAP-hoz kapcsolódó eszközöket teljes egészében igénybe fogja venni, hogy kiküszöbölhesse az emberi mulasztásokat a folyamat során.

| 15. | Az Ügynökség feljegyezte az Európai Számvevőszék észrevételeit. Lépéseket tett az átláthatóság javítására, gondoskodva arról, hogy az összes szerződéses tisztviselői pozíciót nyilvánosan meghirdessék, mielőtt betöltik azokat, valamint az EMA szerződéses tisztviselőinek a kiválasztására és felvételére vonatkozó szabályzatot megfelelően kövessék, beleértve a munkaerő-kölcsönző ügynökségek által az Ügynökség felkérésre végzett tevékenységek, álláshirdetések közzététele és írásbeli tesztek megszervezése során is. |
| --- | --- |

15.

Az Ügynökség feljegyezte az Európai Számvevőszék észrevételeit. Lépéseket tett az átláthatóság javítására, gondoskodva arról, hogy az összes szerződéses tisztviselői pozíciót nyilvánosan meghirdessék, mielőtt betöltik azokat, valamint az EMA szerződéses tisztviselőinek a kiválasztására és felvételére vonatkozó szabályzatot megfelelően kövessék, beleértve a munkaerő-kölcsönző ügynökségek által az Ügynökség felkérésre végzett tevékenységek, álláshirdetések közzététele és írásbeli tesztek megszervezése során is.

| 16. | A költségekre vonatkozó projekt lezárultával 2009-ben javasolt új kifizetési rendszert a 2009. december 10-i igazgatótanácsi ülésen mutatták be. Az igazgatótanács elutasította a javaslatot. Az EMA ismét megpróbál párbeszédet kezdeményezni a jövőbeli igazgatótanácsi üléseken és emlékeztetni fogja az igazgatótanácsot, hogy e kérdésben lépéseket kell tenni. |
| --- | --- |

16.

A költségekre vonatkozó projekt lezárultával 2009-ben javasolt új kifizetési rendszert a 2009. december 10-i igazgatótanácsi ülésen mutatták be. Az igazgatótanács elutasította a javaslatot. Az EMA ismét megpróbál párbeszédet kezdeményezni a jövőbeli igazgatótanácsi üléseken és emlékeztetni fogja az igazgatótanácsot, hogy e kérdésben lépéseket kell tenni.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/33

---

JELENTÉS

az Európai Vegyianyag-ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/07

BEVEZETÉS

| 1. | A helsinki székhelyű Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján hozták létre (1). Az Ügynökség fő feladata, hogy a versenyképesség és az innováció javítása mellett biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, valamint a vegyi anyagok szabad mozgását akár önmagukban, akár készítményekben vagy árucikkekben. Az Ügynökség támogatja a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésének alternatív vizsgálati módszereit is (2). Az Ügynökség 2008. január 1-jén vált a Bizottságtól pénzügyileg függetlenné. |
| --- | --- |

1.

A helsinki székhelyű Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján hozták létre (1). Az Ügynökség fő feladata, hogy a versenyképesség és az innováció javítása mellett biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, valamint a vegyi anyagok szabad mozgását akár önmagukban, akár készítményekben vagy árucikkekben. Az Ügynökség támogatja a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésének alternatív vizsgálati módszereit is (2). Az Ügynökség 2008. január 1-jén vált a Bizottságtól pénzügyileg függetlenné.

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 75 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 70,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 472 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 355 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 75 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 70,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 472 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 355 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | 2010-ben az Ügynökség teljes mértékben önfinanszírozóvá vált. Érdemes lenne felülvizsgálni az Ügynökség pénzügyi szabályzatát egy olyan mechanizmus beépítése érdekében, amelynek révén a saját bevételekben jelentkező többletet automatikusan az Ügynökség jövőbeli tevékenységeinek finanszírozására lehetne fordítani. |
| --- | --- |

13.

2010-ben az Ügynökség teljes mértékben önfinanszírozóvá vált. Érdemes lenne felülvizsgálni az Ügynökség pénzügyi szabályzatát egy olyan mechanizmus beépítése érdekében, amelynek révén a saját bevételekben jelentkező többletet automatikusan az Ügynökség jövőbeli tevékenységeinek finanszírozására lehetne fordítani.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 23-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 29-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://echa.europa.eu/publications/annual_accounts_en.asp.

11

---

MELLÉKLET

Európai Vegyianyag-ügynökség (Helsinki)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Az ECHA alapító rendeletének, a REACH rendeletnek (1907/2006/EK rendelet) a jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre

  (1907/2006/EK rendelet (REACH rendelet) és 1272/2008/EK rendelet) | Célkitűzések

  A REACH rendelet célja, hogy a versenyképesség és az innováció javítása mellett biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, gondoskodjon az anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésére szolgáló alternatív vizsgálati módszerek előmozdításáról, valamint biztosítsa az anyagoknak a belső piacon történő szabad mozgását. (a REACH rendelet 1. cikke).
  Az Ügynökségnek központi szerepet kell betöltenie annak biztosításában, hogy a vegyi anyagokkal kapcsolatos jogszabályok, valamint az azokat megalapozó döntéshozatali folyamatok és tudományos háttér megfelelő hitelességgel rendelkezzenek minden érdekelt fél és a nyilvánosság szemében. Az Ügynökségnek kulcsfontosságú szerepet kell betöltenie az ezzel a rendelettel kapcsolatos kommunikáció koordinálása, valamint a rendelet végrehajtása tekintetében is. Ebből következően alapvető fontosságú, hogy az uniós intézmények, a tagállamok, a széles nyilvánosság és az érdekelt felek megbízzanak az Ügynökségben. Emiatt elengedhetetlenül fontos, hogy biztosítva legyen az Ügynökség függetlensége, magas szintű tudományos, műszaki és szabályozási kapacitásai, valamint átláthatósága és hatékonysága. (a REACH rendelet 95. preambulumbekezdése).

  Feladatok

  Az Európai Vegyianyag-ügynökséget abból a célból hozták létre, hogy irányítsa és bizonyos esetekben végrehajtsa a REACH rendelet műszaki, tudományos és adminisztratív elemeit, valamint hogy biztosítsa ezen feladatok uniós szintű összhangját. (a REACH rendelet 75. cikke).
  Az Ügynökség feladata, hogy azokban a vegyi anyagokkal kapcsolatos kérdésekben, amelyek a hatáskörébe tartoznak és amelyeket a REACH rendelettel összhangban elé terjesztenek, a lehető legjobb tudományos és műszaki tanácsokkal lássa el a tagállamokat és az uniós intézményeket. (a REACH rendelet 77. cikkének (1) bekezdése).
  Az Ügynökség az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó 1272/2008/EK rendelet értelmében a vegyi anyagok osztályozásával és címkézésével kapcsolatban is lát el feladatokat. Az Ügynökségnek elsősorban arról kell gondoskodnia, hogy a tagállamoknak és az uniós intézményeknek a lehető legjobb tudományos tanácsokat nyújtsa, illetve hogy műszaki és tudományos útmutatást biztosítson az ipar és a tagállami hatóságok számára. |
| Irányítás | 1.   Igazgatóság

  A tagállamok egy-egy képviselője, akiket a Tanács nevez ki, a Bizottság által kinevezett legfeljebb hat képviselő, akik között három, az érdekelt feleket képviselő személy is szerepel szavazati jog nélkül, valamint két, az Európai Parlament által kinevezett független személy. (a REACH rendelet 79. cikke).
  Feladatok: A REACH rendelet 78. cikke, valamint az ügynökségekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzat értelmében főként az éves és a többéves munkatervek, a végleges költségvetés, az általános beszámoló és a belső eljárási szabályok elfogadása, valamint az ügyvezető igazgató kinevezése és fölötte fegyelmi jogkör gyakorlása. Ezenkívül a fellebbezési tanács és a bizottsági tagok kinevezése.

  2.   Ügyvezető igazgató

  Feladatok: a REACH rendelet 83. cikke szerint.

  3.   Bizottságok

  Az Ügynökségen belül három bizottság működik (kockázatértékelési, tagállami és társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság).
  Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének c)–e) pontja szerint.

  4.   A végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórum

  Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint.

  5.   Titkárság

  Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint.

  6.   Fellebbezési tanács

  Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint.

  7.   Külső ellenőrzés

  Európai Számvevőszék.

  8.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

  A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament. |
| Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel) | Költségvetés (pótköltségvetésekkel együtt)

  75,5 (70,4) millió EUR, ebből beszedett díjakból származó bevétel: 35,0 (2,2) millió EUR; uniós hozzájárulás: 36,0 (66,6) millió EUR.

  Létszám 2010. december 31-én

  A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 426 (324).
  Betöltött álláshelyek száma: 382 (293).
  Egyéb alkalmazottak: 90 (62) szerződéses alkalmazott, kiküldött nemzeti szakértő és ideiglenes alkalmazott.

  Teljes létszám: 472 (355)

  amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:






  — | operatív feladatok: 341 (237) fő, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Az ECHA alapító rendeletének, a REACH rendeletnek (1907/2006/EK rendelet) a jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke.

Az Ügynökség hatásköre

(1907/2006/EK rendelet (REACH rendelet) és 1272/2008/EK rendelet)

Célkitűzések

A REACH rendelet célja, hogy a versenyképesség és az innováció javítása mellett biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, gondoskodjon az anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésére szolgáló alternatív vizsgálati módszerek előmozdításáról, valamint biztosítsa az anyagoknak a belső piacon történő szabad mozgását. (a REACH rendelet 1. cikke).

Az Ügynökségnek központi szerepet kell betöltenie annak biztosításában, hogy a vegyi anyagokkal kapcsolatos jogszabályok, valamint az azokat megalapozó döntéshozatali folyamatok és tudományos háttér megfelelő hitelességgel rendelkezzenek minden érdekelt fél és a nyilvánosság szemében. Az Ügynökségnek kulcsfontosságú szerepet kell betöltenie az ezzel a rendelettel kapcsolatos kommunikáció koordinálása, valamint a rendelet végrehajtása tekintetében is. Ebből következően alapvető fontosságú, hogy az uniós intézmények, a tagállamok, a széles nyilvánosság és az érdekelt felek megbízzanak az Ügynökségben. Emiatt elengedhetetlenül fontos, hogy biztosítva legyen az Ügynökség függetlensége, magas szintű tudományos, műszaki és szabályozási kapacitásai, valamint átláthatósága és hatékonysága. (a REACH rendelet 95. preambulumbekezdése).

Feladatok

Az Európai Vegyianyag-ügynökséget abból a célból hozták létre, hogy irányítsa és bizonyos esetekben végrehajtsa a REACH rendelet műszaki, tudományos és adminisztratív elemeit, valamint hogy biztosítsa ezen feladatok uniós szintű összhangját. (a REACH rendelet 75. cikke).

Az Ügynökség feladata, hogy azokban a vegyi anyagokkal kapcsolatos kérdésekben, amelyek a hatáskörébe tartoznak és amelyeket a REACH rendelettel összhangban elé terjesztenek, a lehető legjobb tudományos és műszaki tanácsokkal lássa el a tagállamokat és az uniós intézményeket. (a REACH rendelet 77. cikkének (1) bekezdése).

Az Ügynökség az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó 1272/2008/EK rendelet értelmében a vegyi anyagok osztályozásával és címkézésével kapcsolatban is lát el feladatokat. Az Ügynökségnek elsősorban arról kell gondoskodnia, hogy a tagállamoknak és az uniós intézményeknek a lehető legjobb tudományos tanácsokat nyújtsa, illetve hogy műszaki és tudományos útmutatást biztosítson az ipar és a tagállami hatóságok számára.

Irányítás

1.   Igazgatóság

A tagállamok egy-egy képviselője, akiket a Tanács nevez ki, a Bizottság által kinevezett legfeljebb hat képviselő, akik között három, az érdekelt feleket képviselő személy is szerepel szavazati jog nélkül, valamint két, az Európai Parlament által kinevezett független személy. (a REACH rendelet 79. cikke).

Feladatok: A REACH rendelet 78. cikke, valamint az ügynökségekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzat értelmében főként az éves és a többéves munkatervek, a végleges költségvetés, az általános beszámoló és a belső eljárási szabályok elfogadása, valamint az ügyvezető igazgató kinevezése és fölötte fegyelmi jogkör gyakorlása. Ezenkívül a fellebbezési tanács és a bizottsági tagok kinevezése.

2.   Ügyvezető igazgató

Feladatok: a REACH rendelet 83. cikke szerint.

3.   Bizottságok

Az Ügynökségen belül három bizottság működik (kockázatértékelési, tagállami és társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság).

Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének c)–e) pontja szerint.

4.   A végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórum

Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint.

5.   Titkárság

Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint.

6.   Fellebbezési tanács

Feladatok: a REACH rendelet 76. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint.

7.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

8.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés (pótköltségvetésekkel együtt)

75,5 (70,4) millió EUR, ebből beszedett díjakból származó bevétel: 35,0 (2,2) millió EUR; uniós hozzájárulás: 36,0 (66,6) millió EUR.

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 426 (324).

Betöltött álláshelyek száma: 382 (293).

Egyéb alkalmazottak: 90 (62) szerződéses alkalmazott, kiküldött nemzeti szakértő és ideiglenes alkalmazott.

Teljes létszám: 472 (355)

amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

—

operatív feladatok: 341 (237) fő,

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 131 (118) fő. |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 131 (118) fő.

Tevékenységek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)
   (1)

Az Ügynökség munkaprogramja a következő 11 tevékenység szerint oszlik meg:

1.   Regisztráció, előzetes regisztráció és adatmegosztás

| — | felkészülés a REACH rendeletben meghatározott első regisztrációs határidőre és a beérkezett kérelmek kezelése, |
| --- | --- |

—

felkészülés a REACH rendeletben meghatározott első regisztrációs határidőre és a beérkezett kérelmek kezelése,

| — | lezárt bejegyzési dokumentációk száma, a termék- és folyamatorientált kutatásra és fejlesztésre (PPORD) használt anyagok nélkül: 25 000 (500), |
| --- | --- |

—

lezárt bejegyzési dokumentációk száma, a termék- és folyamatorientált kutatásra és fejlesztésre (PPORD) használt anyagok nélkül: 25 000 (500),

| — | megkeresések száma: 1 600 (1 000), |
| --- | --- |

—

megkeresések száma: 1 600 (1 000),

| — | adatmegosztási vitákkal kapcsolatban kiadott határozatok száma: 9 (0). |
| --- | --- |

—

adatmegosztási vitákkal kapcsolatban kiadott határozatok száma: 9 (0).

2.   Értékelés

| — | kapacitásépítés, |
| --- | --- |

—

kapacitásépítés,

| — | befejezett szabályszerűségi vizsgálatok száma: 70 (14), |
| --- | --- |

—

befejezett szabályszerűségi vizsgálatok száma: 70 (14),

| — | vizsgálati javaslatokra vonatkozó végleges határozatok száma: 4 (1). |
| --- | --- |

—

vizsgálati javaslatokra vonatkozó végleges határozatok száma: 4 (1).

3.   Engedélyezés és korlátozások

| — | az engedélyezési eljárásba való lehetséges bevonásra jelölt anyagok jegyzékébe felvett vegyi anyagok száma: 16 (15), |
| --- | --- |

—

az engedélyezési eljárásba való lehetséges bevonásra jelölt anyagok jegyzékébe felvett vegyi anyagok száma: 16 (15),

| — | a REACH rendelet XIV. mellékletébe prioritásként felveendő anyagokra tett javaslatok száma: 1 (1), |
| --- | --- |

—

a REACH rendelet XIV. mellékletébe prioritásként felveendő anyagokra tett javaslatok száma: 1 (1),

| — | korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos dokumentáció: 1 (0), |
| --- | --- |

—

korlátozás alá kerülő anyagokkal kapcsolatos dokumentáció: 1 (0),

| — | a REACH rendelet XVII. mellékletében szereplő anyagok felülvizsgálatáról szóló végleges jelentések száma: 6 (0), |
| --- | --- |

—

a REACH rendelet XVII. mellékletében szereplő anyagok felülvizsgálatáról szóló végleges jelentések száma: 6 (0),

| — | kapacitásépítés. |
| --- | --- |

—

kapacitásépítés.

4.   Osztályozás és címkézés

| — | felkészülés az osztályozással és címkézéssel kapcsolatos bejelentések határidejére és a beadványok kezelése, |
| --- | --- |

—

felkészülés az osztályozással és címkézéssel kapcsolatos bejelentések határidejére és a beadványok kezelése,

| — | osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett bejelentések száma: több mint 3 millió bejelentés több mint 100 000 anyagra, |
| --- | --- |

—

osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett bejelentések száma: több mint 3 millió bejelentés több mint 100 000 anyagra,

| — | az egységes osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett javaslatok száma: 81 (33). |
| --- | --- |

—

az egységes osztályozással és címkézéssel kapcsolatban beérkezett javaslatok száma: 81 (33).

5.   Tanácsadás és segítségnyújtás

| — | az iparág támogatása az információs szolgálaton és tanácsadáson keresztül, a szabályozásban meghatározott határidőkre való felkészülés megkönnyítése céljából, |
| --- | --- |

—

az iparág támogatása az információs szolgálaton és tanácsadáson keresztül, a szabályozásban meghatározott határidőkre való felkészülés megkönnyítése céljából,

| — | az információs szolgálat által megválaszolt kérdések száma: 10 000 (6 600), |
| --- | --- |

—

az információs szolgálat által megválaszolt kérdések száma: 10 000 (6 600),

| — | kiadott új iránymutatások száma: 2 (2), |
| --- | --- |

—

kiadott új iránymutatások száma: 2 (2),

| — | aktualizált iránymutatások száma: 12 (0). |
| --- | --- |

—

aktualizált iránymutatások száma: 12 (0).

6.   A működést támogató informatikai eszközök

| — | a REACH-IT rendszer és egyéb tudományos informatikai rendszerek továbbfejlesztése. |
| --- | --- |

—

a REACH-IT rendszer és egyéb tudományos informatikai rendszerek továbbfejlesztése.

7.   A jogszabályok további kidolgozásával kapcsolatos tudományos és gyakorlati tanácsadás

| — | a nanoanyagokkal, az OECD-nek a vizsgálati iránymutatásokkal foglalkozó programjával, valamint a biocid rendeletre vonatkozó javaslattal kapcsolatban az Európai Bizottság kérésére megfogalmazott észrevételek. |
| --- | --- |

—

a nanoanyagokkal, az OECD-nek a vizsgálati iránymutatásokkal foglalkozó programjával, valamint a biocid rendeletre vonatkozó javaslattal kapcsolatban az Európai Bizottság kérésére megfogalmazott észrevételek.

8.   A bizottságok és a fórum

| — | a tagállamok bizottsága által egyhangúan elfogadott megállapodások száma: 26 (15), |
| --- | --- |

—

a tagállamok bizottsága által egyhangúan elfogadott megállapodások száma: 26 (15),

| — | a kockázatértékelési bizottság által kiadott vélemények száma: 16 (1). |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelési bizottság által kiadott vélemények száma: 16 (1).

9.   Fellebbezési tanács

| — | elfogadásra kerültek az eljárási szabályokra vonatkozó határozatok. |
| --- | --- |

—

elfogadásra kerültek az eljárási szabályokra vonatkozó határozatok.

10.   Kommunikáció

| — | az érdekelt feleknek rendezett 2 szakmai nap, 700 résztvevővel, |
| --- | --- |

—

az érdekelt feleknek rendezett 2 szakmai nap, 700 résztvevővel,

| — | 3 000 résztvevő a vezető regisztrálóknak rendezett webináriumokon, |
| --- | --- |

—

3 000 résztvevő a vezető regisztrálóknak rendezett webináriumokon,

| — | több mint 60 kiadvány, |
| --- | --- |

—

több mint 60 kiadvány,

| — | 21 európai nyelvre lefordított 2 300 oldalnyi dokumentum, |
| --- | --- |

—

21 európai nyelvre lefordított 2 300 oldalnyi dokumentum,

| — | 2,5 millió látogató az Ügynökség honlapján, több mint 200 országból. |
| --- | --- |

—

2,5 millió látogató az Ügynökség honlapján, több mint 200 országból.

11.   Kapcsolattartás az uniós intézményekkel és nemzetközi együttműködés

| — | egyetértési megállapodás aláírása Kanadával, |
| --- | --- |

—

egyetértési megállapodás aláírása Kanadával,

| — | szándéknyilatkozat aláírása az Egyesült Államok Környezetvédelmi Hatóságával, |
| --- | --- |

—

szándéknyilatkozat aláírása az Egyesült Államok Környezetvédelmi Hatóságával,

| — | tudományos és technikai együttműködés az OECD-vel. |
| --- | --- |

—

tudományos és technikai együttműködés az OECD-vel.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  A számadatokat adott esetben fel-, illetve lekerekítettük a következő 10-es, 100-as vagy 1000-es helyiértékre.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 13. | Az Ügynökség a pénzügyi szabályzat elkövetkező felülvizsgálata során beépíti a többletbevételt kezelő mechanizmusra vonatkozó javaslatot. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség a pénzügyi szabályzat elkövetkező felülvizsgálata során beépíti a többletbevételt kezelő mechanizmusra vonatkozó javaslatot.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/39

---

JELENTÉS

az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/08

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség), melynek székhelye Varsóban van, a Tanács 2004. október 26-i 2007/2004/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség fő feladata a tagállamok tevékenységének összehangolása a külső határok igazgatása terén (az operatív együttműködés elősegítése, technikai és operatív segítségnyújtás, kockázatelemzés) (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség), melynek székhelye Varsóban van, a Tanács 2004. október 26-i 2007/2004/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség fő feladata a tagállamok tevékenységének összehangolása a külső határok igazgatása terén (az operatív együttműködés elősegítése, technikai és operatív segítségnyújtás, kockázatelemzés) (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 93 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 89 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 279 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 226 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 93 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 89 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 279 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 226 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A rendelkezésre álló költségvetés 28 %-át, 26,5 millió EUR-t vittek át 2011-re. Ebből csupán 12 millió EUR volt az időbeli elhatárolások értéke. Ez a helyzet ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. |
| --- | --- |

13.

A rendelkezésre álló költségvetés 28 %-át, 26,5 millió EUR-t vittek át 2011-re. Ebből csupán 12 millió EUR volt az időbeli elhatárolások értéke. Ez a helyzet ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének.

| 14. | A szállítói bizonylatok és a könyvelési tételek egyeztetésére szolgáló rendszerben az ellenőrzés hiányosságokat észlelt. |
| --- | --- |

14.

A szállítói bizonylatok és a könyvelési tételek egyeztetésére szolgáló rendszerben az ellenőrzés hiányosságokat észlelt.

| 15. | A költségvetési rendelet előírja az Ügynökség számviteli rendszerének validálását, amit a főkönyvelő még nem hajtott végre. |
| --- | --- |

15.

A költségvetési rendelet előírja az Ügynökség számviteli rendszerének validálását, amit a főkönyvelő még nem hajtott végre.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 14-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 8-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.frontex.europa.eu/budget_and_finance/.

11

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Varsó)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. és 77. cikke) | A Tanács intézkedéseket fogad el a tagállamok illetékes szervezeti egységei között, illetve az ezen egységek és a Bizottság között az (alább leírt területeken történő) igazgatási együttműködés biztosítására.
  Az Unió olyan politikát alakít ki, amelynek célja:
  (...)






  b) | a személyek ellenőrzésének és a határátlépések eredményes felügyeletének biztosítása a külső határokon; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. és 77. cikke)

A Tanács intézkedéseket fogad el a tagállamok illetékes szervezeti egységei között, illetve az ezen egységek és a Bizottság között az (alább leírt területeken történő) igazgatási együttműködés biztosítására.

Az Unió olyan politikát alakít ki, amelynek célja:

(...)

b)

a személyek ellenőrzésének és a határátlépések eredményes felügyeletének biztosítása a külső határokon;

| c) | a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetése. |
| --- | --- |

c)

a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetése.

Az Ügynökség hatásköre

(2007/2004/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

A Frontex azért jött létre, hogy javítsa a tagállamok külső határainak integrált igazgatását.

A Frontexnek a következő célokat kell teljesítenie:

| — | Könnyítse meg és tegye hatékonyabbá a külső határok igazgatására vonatkozó meglévő és jövőbeli intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

—

Könnyítse meg és tegye hatékonyabbá a külső határok igazgatására vonatkozó meglévő és jövőbeli intézkedések alkalmazását.

| — | Biztosítsa a tagállamok ezen intézkedések végrehajtása érdekében tett lépéseinek összehangolását, és ezzel járuljon hozzá a személyek ellenőrzésének és az Európai Unió tagállamai külső határőrizetének hatékony, magas és egységes szintű megteremtéséhez. |
| --- | --- |

—

Biztosítsa a tagállamok ezen intézkedések végrehajtása érdekében tett lépéseinek összehangolását, és ezzel járuljon hozzá a személyek ellenőrzésének és az Európai Unió tagállamai külső határőrizetének hatékony, magas és egységes szintű megteremtéséhez.

| — | Biztosítsa a Bizottság és a tagállamok számára a külső határok igazgatásához szükséges technikai támogatást és szakértelmet, és mozdítsa elő a tagállamok közötti szolidaritást. |
| --- | --- |

—

Biztosítsa a Bizottság és a tagállamok számára a külső határok igazgatásához szükséges technikai támogatást és szakértelmet, és mozdítsa elő a tagállamok közötti szolidaritást.

Fő feladatok

| — | Összehangolja a tagállamok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása terén |
| --- | --- |

—

Összehangolja a tagállamok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása terén

| — | Segítséget nyújt a tagállamoknak határőreik képzésében, és a közös képzési követelmények kialakításában. |
| --- | --- |

—

Segítséget nyújt a tagállamoknak határőreik képzésében, és a közös képzési követelmények kialakításában.

| — | Kockázatelemzést végez. |
| --- | --- |

—

Kockázatelemzést végez.

| — | Nyomon követi a külső határok ellenőrzésére és őrizetére vonatkozó kutatási eredményeket. |
| --- | --- |

—

Nyomon követi a külső határok ellenőrzésére és őrizetére vonatkozó kutatási eredményeket.

| — | Fokozott technikai és operatív segítséget nyújt egyes tagállamoknak, amikor a körülmények ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

—

Fokozott technikai és operatív segítséget nyújt egyes tagállamoknak, amikor a körülmények ezt szükségessé teszik.

| — | Támogatást nyújt a tagállamoknak együttes kitoloncolási műveletek megszervezéséhez. |
| --- | --- |

—

Támogatást nyújt a tagállamoknak együttes kitoloncolási műveletek megszervezéséhez.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétele:

| — | a tagállamok egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállamok egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság két képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság két képviselője,

| — | a schengeni társult országok (Norvégia, Izland) egy-egy képviselője, korlátozott szavazati joggal. |
| --- | --- |

—

a schengeni társult országok (Norvégia, Izland) egy-egy képviselője, korlátozott szavazati joggal.

2.   Vezérigazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslatára.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadásért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

93,2 (88,8) millió EUR

ebből uniós hozzájárulás: 89,1 (85) millió EUR

Létszám 2010. december 31-én

| — | Létszámterv: 143 (117), betöltve: 139 (100) |
| --- | --- |

—

Létszámterv: 143 (117), betöltve: 139 (100)

Egyéb álláshelyek:

| | Tervezett szerződéses álláshelyek: 79 (68), betöltve: 79 (60) |
| --- | --- |

Tervezett szerződéses álláshelyek: 79 (68), betöltve: 79 (60)

| | Kiküldött nemzeti szakértő, tervezett szám: 76 (70), betöltve: 76 (66) |
| --- | --- |

Kiküldött nemzeti szakértő, tervezett szám: 76 (70), betöltve: 76 (66)

Teljes létszám: 294 (226)

amely foglalkozási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| — | operatív feladatok: 203 (157) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 203 (157)

| — | adminisztratív feladatok: 91 (69) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 91 (69)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

A Kockázatelemzési tevékenység keretében 10 hosszú távú stratégiai értékelés, négy negyedéves jelentés, 160 db a közös műveleteket támogató elemző dokumentum (többek között heti tájékoztatók), 47 egyéb jelentés, például a Frontex vezetősége számára készített tájékoztató, illetve más intézményeknek vagy szerveknek szóló dokumentum készült. Sor került a Frontex elemzési hálózat négy rendes ülésére, és négy regionális szakértői találkozóra, emellett pedig a Frontex kockázatelemzési hálózat, valamint regionális információcsere-hálózatok továbbfejlesztésére. A Frontex Borders Analytical Community projekt keretében 14 képzésre került sor, amelyeken összesen 232 tagállami és kockázatértékelési elemző vett részt.

2010-ben a Közös Műveleti Egység (Joint Operations Unit, JOU) 17 közös műveletet szervezett; öt program keretében kilenc kísérleti projektet és 40 közös kitoloncolási műveletet valósított meg, valamint négy konferenciát szervezett. Továbbá a Gyorsreagálású Határvédelmi Csapat (RABIT) bevetésére is sor került Görögországban. Az operatív tevékenységekkel töltött összes napok száma 27 %-kal 6 471-re nőtt. A JOU emellett részt vett a pireuszi PP Frontex Operatív Iroda felállításában is.

A 18 projektet felölelő három program keretében a Képzési Egység 176 tevékenységet szervezett 2010-ben, összesen 4 015 résztvevővel (képzési szakemberek, gyakornokok stb.); az érdekeltek összesen kb. 11 000 embernapot fektettek képzési tevékenységbe.

Az Erőforrás-egyesítő Egység (Pooled Resources Unit, PRU) kilenc projektet hajtott végre 2010-ben a Frontex műveleteinek eredményesebbé tétele érdekében. 2010 végén a PRU koordinálta a 2010-es RABIT művelet végrehajtását Görögországban (567 határőr kiküldése, 19 186 embernap, 68 felszerelési tétel, 5 371 műveleti nap).

A Frontex Helyzetelemző Központ helyzetelemzéseket végzett, és ennek keretében 500 helyzetelemző jelentést, korai vészjelzéseket, illetve 14 misszióértékelési jelentést bocsátott ki belső és külső ügyfelek számára. Napi hírlevelét 350 felhasználónak juttatta el, köztük sok külsős honlapnak, ahonnan a hírlevél még sokkal több külső ügyfélhez jut el. Az információcsere egyedüli kapcsolati pontjaként működő Frontex Helyzetelemző Központ kb. 20 000 levelezési tételt kezelt, és webalapú információs portált működtetett, a Frontex-One-Stop-Shop-ot, amelyet 30 ország 900 felhasználója vesz igénybe. Az intenzív EUROSUR programtámogatás mellett egyéb projektirányítási tevékenység is megkezdődött; e projektek célja az információcsere, a helyzet- és médiafigyelés és a beszámolás automatizálása.

2010-ben a Kutatási és Fejlesztési Egység (R&D) 32 ülést szervezett. Részt vett közel 110 belső és külső szakmai műhelyen, konferencián és munkatalálkozón. Az R&D 10 jelentést, három kiadványt és egy útmutatót készített. Az egység öt új projektet indított el, és folytatta a 2008-ban és 2009-ben megkezdett projekteket. 2010-ben négy tanulmányt készíttettek (ezek véglegesítésére 2011-ben kerül sor) és négy szerződés megkötése történt meg az EUROSUR-ra, valamint az adatgyűjtési és kommunikációs projektre vonatkozóan.

A Harmadik országokkal való együttműködés keretében munkamegállapodás jött létre a Kanadai Határszolgálati Ügynökséggel, valamint megállapodás született a CIS Határőrizeti Szakaszparancsnokok Tanácsa koordinációs szolgálatával. Együttműködési terv aláírására került sor Horvátországgal, Ukrajnával, az Egyesült Államokkal és Fehéroroszországgal. Valamennyi harmadik országbeli partner részvétele intenzívebbé vált a Frontex által koordinált tevékenységekben.

Tovább fejlődött az együttműködés az uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel. 2010 végére munkamegállapodás jött létre az Europollal, az Interpollal, a Helyzetelemző központ (Sitcen) főtitkárságával, a Cepollal, az IOM-mel, az ICMPD-vel, a UNHCR-rel, az EMSA-val, a CFCA-val és a FRA-val. A Frontex egyetértési megállapodást írt alá a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságával az ICONet (a tagállamok migrációkezelési szolgálatainak információs és koordinációs hálózata) kifejlesztéséről, illetve elfogadásra került a kapcsolódó koordinációs mechanizmusról szóló tanácsi dokumentum a Vámegyüttműködéssel foglalkozó munkacsoporttal. Folyamatban van az együttműködési terv megvalósítása az Europollal és az IOM-mel. Párbeszéd kezdődött a Fegyveres erők demokratikus ellenőrzésére felállított központtal (DCAF), az EU Közös Kutatóközpontjával (JRC) és az Eurojusttal, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Hatósággal munkamegállapodások 2011-ben esedékes megkötéséről.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 13. | A Frontex közös műveleteinek állandó vagy hosszan tartó jellege miatt elkerülhetetlen, hogy a kapcsolódó kötelezettségvállalások túlnyúljanak a tárgyév végén.
  Ennek ellenére a Frontex a lehető legnagyobb mértékben tovább fogja csökkenteni az átvitt előirányzatok mértékét a közös tevékenység nyomon követésének erősítése révén, annak érdekében, hogy a támogatásokat a lehető legkorábban ki tudják igazítani. |
| --- | --- |

13.

A Frontex közös műveleteinek állandó vagy hosszan tartó jellege miatt elkerülhetetlen, hogy a kapcsolódó kötelezettségvállalások túlnyúljanak a tárgyév végén.

Ennek ellenére a Frontex a lehető legnagyobb mértékben tovább fogja csökkenteni az átvitt előirányzatok mértékét a közös tevékenység nyomon követésének erősítése révén, annak érdekében, hogy a támogatásokat a lehető legkorábban ki tudják igazítani.

| 14. | A legtöbb közintézmény nem rendelkezik központosított könyvelési rendszerrel, és néhányuk nem az átmenő tételeket veszi alapul a könyvelésnél, amely nagyon megnehezíti a beszállítói mérlegek kiegyensúlyozását.
  A Frontex megkeresi a nemzeti hatóságokat az alternatív eljárások megvalósítása szempontjából, a beszállítói bizonylatok és a könyvelési mérleg egyeztetése érdekében. |
| --- | --- |

14.

A legtöbb közintézmény nem rendelkezik központosított könyvelési rendszerrel, és néhányuk nem az átmenő tételeket veszi alapul a könyvelésnél, amely nagyon megnehezíti a beszállítói mérlegek kiegyensúlyozását.

A Frontex megkeresi a nemzeti hatóságokat az alternatív eljárások megvalósítása szempontjából, a beszállítói bizonylatok és a könyvelési mérleg egyeztetése érdekében.

| 15. | A Frontex a pénzügyi műveletek feldolgozására irányuló projektet kezdett el 2011 elején az üzletviteli folyamatok feltérképezésére. A pénzügyi műveletek zömének meghatározására 2011 első felében került sor. A validálás 2011 második felében zárult le. |
| --- | --- |

15.

A Frontex a pénzügyi műveletek feldolgozására irányuló projektet kezdett el 2011 elején az üzletviteli folyamatok feltérképezésére. A pénzügyi műveletek zömének meghatározására 2011 első felében került sor. A validálás 2011 második felében zárult le.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/45

---

JELENTÉS

az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/09

BEVEZETÉS

| 1. | A bilbaói székhelyű Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 1994. július 18-i 2062/94/EK rendelete alapján (1) hozták létre. Az Ügynökség feladata, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén információkat gyűjtsön és terjesszen a nemzeti és uniós prioritásokról, támogassa a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában részt vevő nemzeti és uniós szervezeteket, és tájékoztatást nyújtson a megelőző intézkedésekről (2). |
| --- | --- |

1.

A bilbaói székhelyű Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 1994. július 18-i 2062/94/EK rendelete alapján (1) hozták létre. Az Ügynökség feladata, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén információkat gyűjtsön és terjesszen a nemzeti és uniós prioritásokról, támogassa a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában részt vevő nemzeti és uniós szervezeteket, és tájékoztatást nyújtson a megelőző intézkedésekről (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 15,5 millió EUR-t tett ki, ez nagyjából megegyezik az előző évi összeggel. Az Ügynökség az év végén 67 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben ez az adat 68 fő volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 15,5 millió EUR-t tett ki, ez nagyjából megegyezik az előző évi összeggel. Az Ügynökség az év végén 67 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben ez az adat 68 fő volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o. A rendeletet legutóbb a Tanács 1112/2005/EK rendelete módosította (HL L 184., 2005.7.15., 5. o.).

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika főbb alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://osha.europa.eu/en/about/finance/

11

---

MELLÉKLET

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (Bilbao)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Részlet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. és 153. cikkéből) | Szociális rendelkezések

  (...) az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.
  A 151. cikkben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a következő területeken:






  a) | különösen a munkakörnyezet javítása a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Részlet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. és 153. cikkéből)

Szociális rendelkezések

(...) az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.

A 151. cikkben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a következő területeken:

a)

különösen a munkakörnyezet javítása a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében;

| b) | munkafeltételek; |
| --- | --- |

b)

munkafeltételek;

| e) | a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása; |
| --- | --- |

e)

a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása;

| h) | a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele a 166. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

h)

a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele a 166. cikk sérelme nélkül;

| i) | a férfiak es nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód; |
| --- | --- |

i)

a férfiak es nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód;

| j) | a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem. |
| --- | --- |

j)

a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem.

Az Ügynökség hatásköre

(az 1112/2005/EK tanácsi rendelet által módosított 2062/94/EK tanácsi rendelet szerint)

Célkitűzések

A munkavállalóknak a Szerződésben, valamint a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos egymást követő stratégiákban és cselekvési programokban elrendelt biztonság- és egészségvédelme tekintetében, a munkakörnyezetben megvalósítandó fejlesztések ösztönzése érdekében, az Ügynökség célja a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén felhasználható technikai, tudományos és gazdasági információk biztosítása az uniós szervek, tagállamok, szociális partnerek és a területen érintett szervezetek számára.

Feladatok

| — | információk gyűjtése, elemzése és terjesztése a nemzeti és uniós prioritásokról és a kutatásokról, |
| --- | --- |

—

információk gyűjtése, elemzése és terjesztése a nemzeti és uniós prioritásokról és a kutatásokról,

| — | az együttműködés és az információcsere elősegítése, többek között a képzési programokkal kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az együttműködés és az információcsere elősegítése, többek között a képzési programokkal kapcsolatban,

| — | az uniós szervek és a tagállamok ellátása a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához szükséges információkkal, különösen azoknak a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az uniós szervek és a tagállamok ellátása a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához szükséges információkkal, különösen azoknak a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban,

| — | megelőző tevékenységekre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- |

—

megelőző tevékenységekre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása,

| — | közreműködés a jövőbeni stratégiák és uniós cselekvési programok kialakításában, |
| --- | --- |

—

közreműködés a jövőbeni stratégiák és uniós cselekvési programok kialakításában,

| — | az országos fókuszpontokat és témaközpontokat egyesítő hálózat felállítása. |
| --- | --- |

—

az országos fókuszpontokat és témaközpontokat egyesítő hálózat felállítása.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

| — | a tagállami kormányok egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállami kormányok egy-egy képviselője,

| — | a tagállamok munkáltatói szervezeteinek egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállamok munkáltatói szervezeteinek egy-egy képviselője,

| — | a tagállamok munkavállalói szervezeteinek egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a tagállamok munkavállalói szervezeteinek egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság három képviselője. |
| --- | --- |

—

a Bizottság három képviselője.

Az első három kategóriába tartozó tagokat és póttagokat a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjai és póttagjai közül nevezik ki.

Feladatok

Az Ügynökség munkaprogramjának, költségvetésének és általános éves jelentésének elfogadása.

2.   Kabinet

Összetétel

| — | az igazgatótanács elnöke és 3 alelnöke, |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács elnöke és 3 alelnöke,

| — | a három érdekcsoport egy-egy koordinátora, |
| --- | --- |

—

a három érdekcsoport egy-egy koordinátora,

| — | az érdekcsoportok és a Bizottság egy-egy további képviselője. |
| --- | --- |

—

az érdekcsoportok és a Bizottság egy-egy további képviselője.

Feladatok

Felügyeli az igazgatótanács határozatainak előkészítését és megvalósulását.

3.   Igazgató

A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

4.   Bizottságok

Kötelező konzultáció a munkaprogramról és a költségvetésről a Bizottsággal és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal.

5.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

6.   A zárszámadásért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

15,5 millió EUR (15,0 millió EUR), ebből:

| — | uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 94 % (92,6 %), |
| --- | --- |

—

uniós támogatás, Foglalkoztatási Főigazgatóság: 94 % (92,6 %),

| — | uniós támogatás, Bővítési Főigazgatóság: 3,4 % (6,5 %), |
| --- | --- |

—

uniós támogatás, Bővítési Főigazgatóság: 3,4 % (6,5 %),

| — | Egyéb: 2,6 % (0,9 %). |
| --- | --- |

—

Egyéb: 2,6 % (0,9 %).

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben 44 (44) álláshely szerepelt, ebből a betöltött álláshelyek száma 41 (42) volt.

Egyéb alkalmazottak:

| — | kirendelt tagállami szakértők: 0 (1), |
| --- | --- |

—

kirendelt tagállami szakértők: 0 (1),

| — | szerződéses alkalmazottak: 25 (23) (ebből egynek a finanszírozása elkülönített forrásokból történik), |
| --- | --- |

—

szerződéses alkalmazottak: 25 (23) (ebből egynek a finanszírozása elkülönített forrásokból történik),

| — | helyi alkalmazottak: 1 (1). |
| --- | --- |

—

helyi alkalmazottak: 1 (1).

Teljes alkalmazotti létszám: 67 (68),

amely a következőképpen oszlik meg:

| — | operatív feladatok 49 (50), |
| --- | --- |

—

operatív feladatok 49 (50),

| — | adminisztratív feladatok: 10 (9), |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 10 (9),

| — | vegyes feladatok: 8 (9). |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok: 8 (9).

Tevékenységek és szolgáltatások 2010-ben

Információ gyűjtése és elemzése

Európai Kockázatfigyelő Intézet (ERO): felkészülés a változásokra

| — | Az új és jövőbeni kockázatokkal kapcsolatos európai vállalati felmérés (ESENER) eredményeinek terjesztése; jelentés és összefoglaló a pszichoszociális kockázatok kezeléséről (22 nyelvű kiadvány), |
| --- | --- |

—

Az új és jövőbeni kockázatokkal kapcsolatos európai vállalati felmérés (ESENER) eredményeinek terjesztése; jelentés és összefoglaló a pszichoszociális kockázatok kezeléséről (22 nyelvű kiadvány),

| — | Kiadványok a következő témákban:






  — | A munkahelyi biztonság és egészségvédelem (Occupational Safety and Health, OSH) fenntartásának és az ezekkel kapcsolatos statisztikáknak a szakirodalmi szemléje, |
| --- | --- | --- |

—

Kiadványok a következő témákban:

—

A munkahelyi biztonság és egészségvédelem (Occupational Safety and Health, OSH) fenntartásának és az ezekkel kapcsolatos statisztikáknak a szakirodalmi szemléje,

| — | Jelentés a váz- és izomrendszeri zavarokról – tények és adatok. |
| --- | --- |

—

Jelentés a váz- és izomrendszeri zavarokról – tények és adatok.

| — | A technológiai innovációk egészségügyi és balesetvédelmi vetületei az ún. „zöld munkahelyeken” – előrejelzés 2020-ra: az 1. fázis lezárása. |
| --- | --- |

—

A technológiai innovációk egészségügyi és balesetvédelmi vetületei az ún. „zöld munkahelyeken” – előrejelzés 2020-ra: az 1. fázis lezárása.

| — | Az „OSH wiki” (a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos együttműködési és információs eszköz) kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Az „OSH wiki” (a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos együttműködési és információs eszköz) kidolgozása.

| — | A nők balesetvédelmi és munkaegészségügyi helyzetéről gyűjtött adatok konszolidálását célzó szakértői szeminárium. |
| --- | --- |

—

A nők balesetvédelmi és munkaegészségügyi helyzetéről gyűjtött adatok konszolidálását célzó szakértői szeminárium.

Munkakörnyezetre vonatkozó információk: a munkahellyel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó információk megosztása

| — | Az OSH-val kapcsolatos szakértelem rendelkezésre bocsátása a karbantartási munka biztonságosságáról szóló kampányhoz, többek között tájékoztató csomag közzététele, honlap létrehozása, a legjobb gyakorlatot díjazó verseny lebonyolítása; a belga elnökség egyik konferenciájához kapcsolódó műhelyek szervezése; valamint jelentés és összefoglaló tájékoztató közzététele a karbantartási munka biztonságosságáról a gyakorlatban; |
| --- | --- |

—

Az OSH-val kapcsolatos szakértelem rendelkezésre bocsátása a karbantartási munka biztonságosságáról szóló kampányhoz, többek között tájékoztató csomag közzététele, honlap létrehozása, a legjobb gyakorlatot díjazó verseny lebonyolítása; a belga elnökség egyik konferenciájához kapcsolódó műhelyek szervezése; valamint jelentés és összefoglaló tájékoztató közzététele a karbantartási munka biztonságosságáról a gyakorlatban;

| — | Az „On-line interaktív kockázatelemzési eszköz” (OIRA) fejlesztési és terjesztési modelljének tesztelése öt tagállamban; |
| --- | --- |

—

Az „On-line interaktív kockázatelemzési eszköz” (OIRA) fejlesztési és terjesztési modelljének tesztelése öt tagállamban;

| — | Jelentések a következő témákban:






  — | Az OSH általános érvényesítése az egyetemi oktatásban, |
| --- | --- | --- |

—

Jelentések a következő témákban:

—

Az OSH általános érvényesítése az egyetemi oktatásban,

| — | A mentális egészség erősítése, |
| --- | --- |

—

A mentális egészség erősítése,

| — | Az egészséggel kapcsolatos kérdések előtérbe helyezése a fiatal munkavállalók körében, |
| --- | --- |

—

Az egészséggel kapcsolatos kérdések előtérbe helyezése a fiatal munkavállalók körében,

| — | OSH a közúti közlekedésben, |
| --- | --- |

—

OSH a közúti közlekedésben,

| — | Az OSH-t javító gazdasági ösztönzők, |
| --- | --- |

—

Az OSH-t javító gazdasági ösztönzők,

| — | Az OSH általános érvényesítése az vállalatvezetésben. |
| --- | --- |

—

Az OSH általános érvényesítése az vállalatvezetésben.

| — | A kockázatelemzési eszközök adatbázisainak további fejlesztése; a munkahelyi egészségvédelem előtérbe helyezése (leszokás a dohányzásról, passzív dohányzás); a nemek és az OSH. |
| --- | --- |

—

A kockázatelemzési eszközök adatbázisainak további fejlesztése; a munkahelyi egészségvédelem előtérbe helyezése (leszokás a dohányzásról, passzív dohányzás); a nemek és az OSH.

Tájékoztatás, kampányok és akciók

| — | „Kampány az egészséges munkahelyekért. Jó Önnek. Jó a vállalkozásnak is.” - Európai kampány a karbantartási munka biztonságosságáért, |
| --- | --- |

—

„Kampány az egészséges munkahelyekért. Jó Önnek. Jó a vállalkozásnak is.” - Európai kampány a karbantartási munka biztonságosságáért,

| — | Az ESENER megállapítások közzététele (a spanyol elnökséggel), |
| --- | --- |

—

Az ESENER megállapítások közzététele (a spanyol elnökséggel),

| — | Többnyelvű internetes és nyomtatott tájékoztató termékek, eszközök és szolgáltatások a munkaegészségügyről és balesetvédelemről, |
| --- | --- |

—

Többnyelvű internetes és nyomtatott tájékoztató termékek, eszközök és szolgáltatások a munkaegészségügyről és balesetvédelemről,

| — | Ismeretterjesztő tevékenységek: fotópályázat és kiállítás; dokumentumfilm-verseny; |
| --- | --- |

—

Ismeretterjesztő tevékenységek: fotópályázat és kiállítás; dokumentumfilm-verseny;

| — | Monitoring és értékelés: az „Egészséges munkahely” kampány valós idejű értékelése, internetes felmérés és referenciaértékekhez viszonyított megmérettetés. |
| --- | --- |

—

Monitoring és értékelés: az „Egészséges munkahely” kampány valós idejű értékelése, internetes felmérés és referenciaértékekhez viszonyított megmérettetés.

Kapcsolatépítés és koordináció

| — | A nemzeti fókuszpontokból álló hálózat továbbfejlesztése: három ülés a fókuszpontok részvételével, |
| --- | --- |

—

A nemzeti fókuszpontokból álló hálózat továbbfejlesztése: három ülés a fókuszpontok részvételével,

| — | Az EFTA és az EGK tagállamainak integrálása az Ügynökség hálózatába, |
| --- | --- |

—

Az EFTA és az EGK tagállamainak integrálása az Ügynökség hálózatába,

| — | Kapcsolattartás európai és nemzetközi szervezetekkel, |
| --- | --- |

—

Kapcsolattartás európai és nemzetközi szervezetekkel,

| — | „Intézményi kapacitásfejlesztés” tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokban (elkülönített források). |
| --- | --- |

—

„Intézményi kapacitásfejlesztés” tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országokban (elkülönített források).

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/52

---

JELENTÉS

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/10

BEVEZETÉS

| 1. | A lisszaboni székhelyű Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1406/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata, hogy magas szinten biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, szakmai támogatást nyújtson a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint hogy ellenőrizze az uniós szabályozás érvényesülését, és felmérje annak hatékonyságát (2). |
| --- | --- |

1.

A lisszaboni székhelyű Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1406/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata, hogy magas szinten biztosítsa a tengeri közlekedés biztonságát, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzését, szakmai támogatást nyújtson a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint hogy ellenőrizze az uniós szabályozás érvényesülését, és felmérje annak hatékonyságát (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 50,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 53,3 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 219 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 212 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 50,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 53,3 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 219 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 212 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

1

(2)  Az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit a tájékoztató jellegű Melléklet foglalja össze.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 8-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 21-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.emsa.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (Lisszabon)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke) | Közös közlekedéspolitika

  „Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan”. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (az 1644/2003/EK rendelettel és a 724/2004/EK rendelettel módosított 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) | Célkitűzések







  — | Biztosítsa a tengeri biztonságnak, illetve a hajók által okozott szennyezés megelőzésének magas, egységes és hatékony szintjét. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke)

Közös közlekedéspolitika

„Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében megfelelő rendelkezéseket állapíthat meg a tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan”.

Az Ügynökség hatásköre

(az 1644/2003/EK rendelettel és a 724/2004/EK rendelettel módosított 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet)

Célkitűzések

—

Biztosítsa a tengeri biztonságnak, illetve a hajók által okozott szennyezés megelőzésének magas, egységes és hatékony szintjét.

| — | Lássa el technikai és tudományos támogatással a tagállamokat és a Bizottságot. |
| --- | --- |

—

Lássa el technikai és tudományos támogatással a tagállamokat és a Bizottságot.

| — | Kövesse nyomon a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását, és értékelje a már hatályos intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

—

Kövesse nyomon a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását, és értékelje a már hatályos intézkedések hatékonyságát.

| — | Vezessen be operatív eszközöket az európai vizek szennyezésének visszaszorítására. |
| --- | --- |

—

Vezessen be operatív eszközöket az európai vizek szennyezésének visszaszorítására.

Feladatok

Az Ügynökség széles körű tevékenységet folytat a tengeri biztonságnak, illetve a hajók által okozott szennyezés megelőzésének és a szennyeződések elhárításának terén.

Az Ügynökség először is azt kapta feladatául, hogy segítse a Bizottságot a többek közt az alábbiakra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának nyomon követésében: hajóosztályozó társaságok, a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzés, a hajókon keletkező hulladék átvétele az uniós kikötőkben, a tengerészeti berendezések hitelesítése, a hajók biztonsága, a tengerészek képzése uniós és unión kívüli országokban, valamint a hajóforgalom megfigyelése.

Másodszor: az Ügynökség uniós szintű tengeri információs rendszereket fejleszt és üzemeltet. Jelentősebb példák erre: a hajók és szállítmányok hatékony nyomon követését biztosító SafeSeaNet hajóforgalom-kezelési rendszer; az uniós lobogó alatt futó hajókat világszerte azonosító és nyomon követő EU LRIT adatközpont; illetve a kikötő szerinti illetékes uniós állam hatósága által végzett ellenőrzés megvalósításához szükséges információs rendszer, a THETIS.

Ezzel párhuzamosan létrehozták a tengeri szennyezési készültségi, észlelő és reagáló rendszert, amely többek között készenlétben álló olajszennyezés-eltávolító hajók európai hálózatából és műholdképek alapján működő olajfolt-érzékelő rendszerből (CleanSeaNet) áll; mindkét rendszer célja, az, hogy megvédje az uniós partokat és vizeket a hajók által okozott szennyezéstől.

Végül: az Ügynökség technikai és tudományos tanáccsal látja el a Bizottságot a tengeri közlekedés biztonsága, illetve a hajók okozta szennyezés megelőzése terén, valamint tanácsokat ad az érvényben lévő intézkedések eredményességének folyamatos értékeléséhez, az új jogszabályok kidolgozásához és aktualizálásához. Ezenkívül támogatást nyújt a tagállamoknak és megkönnyíti együttműködésüket, illetve terjeszti a legjobban bevált módszereket. A tagállami szakértők beható képzési programban vehetnek részt. Ugyanakkor segítséget nyújt az új és a csatlakozni készülő tagállamoknak az uniós jogszabályok átültetéséhez és végrehajtásához.

Irányítás

1.   Igazgatási tanács

Összetétel

A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság négy képviselője és az érintett szakágazatok négy, szavazati joggal nem rendelkező képviselője.

Feladatok

| — | Elfogadni a személyzeti politika többéves tervét, az éves költségvetést, a munkaprogramot, az éves jelentést, valamint részletes tervet az Ügynökség tevékenységeiről a szennyezési készültség és reagálás terén. |
| --- | --- |

—

Elfogadni a személyzeti politika többéves tervét, az éves költségvetést, a munkaprogramot, az éves jelentést, valamint részletes tervet az Ügynökség tevékenységeiről a szennyezési készültség és reagálás terén.

| — | Felügyelni a vezérigazgató munkáját. |
| --- | --- |

—

Felügyelni a vezérigazgató munkáját.

2.   Vezérigazgató

A vezérigazgatót az igazgatási tanács nevezi ki. A Bizottság egy vagy több jelöltre tehet javaslatot.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Végleges költségvetés

Kötelezettségvállalási előirányzat:

54,4 (48,3) millió EUR;

Kifizetési előirányzat:

50,6 (53,3) millió EUR;

Létszám 2010. december 31-én

A személyzeti szabályzat hatálya alá eső állomány

A létszámtervben engedélyezett állások száma: 200 (192), ebből betöltött: 196 (179).

Szerződéses alkalmazottak

A költségvetésben tervezett állások száma: 27 (27), ebből betöltött: 23 (23).

Kirendelt tagállami szakértők

A költségvetésben tervezett állások száma: 15 (15), ebből betöltött: 12 (10).

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

| — | 36 szakmai műhely és egyéb esemény (1 170 résztvevő a műhelyeken), |
| --- | --- |

—

36 szakmai műhely és egyéb esemény (1 170 résztvevő a műhelyeken),

| — | 34 képzés (köztük a PSC tisztviselők – a kikötő szerint illetékes államok ellenőrzési tisztviselői – számára szervezett 7 képzés), ezek eredményeképp 753 nemzeti szakértő részesült képzésben (köztük 210 PSC tisztviselő), |
| --- | --- |

—

34 képzés (köztük a PSC tisztviselők – a kikötő szerint illetékes államok ellenőrzési tisztviselői – számára szervezett 7 képzés), ezek eredményeképp 753 nemzeti szakértő részesült képzésben (köztük 210 PSC tisztviselő),

| — | 88 ellenőrzés és helyszíni vizsgálat, |
| --- | --- |

—

88 ellenőrzés és helyszíni vizsgálat,

| — | a SafeSeaNet rendszer 2. verziójának üzembe helyezése; a rendszer az év során az idő 99,4 %-ában elérhető volt, |
| --- | --- |

—

a SafeSeaNet rendszer 2. verziójának üzembe helyezése; a rendszer az év során az idő 99,4 %-ában elérhető volt,

| — | 2 651 műholdfelvétel megrendelése és 2 366 elemzése a CleanSeaNet rendszerben, |
| --- | --- |

—

2 651 műholdfelvétel megrendelése és 2 366 elemzése a CleanSeaNet rendszerben,

| — | az Európai nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési adatközpont (LRIT) az év során az idő 99,9 %-ában elérhető volt, |
| --- | --- |

—

az Európai nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési adatközpont (LRIT) az év során az idő 99,9 %-ában elérhető volt,

| — | 14 szerződés szennyezésmentesítő hajókra (szerződés 1 új hajóra 2010-ben), |
| --- | --- |

—

14 szerződés szennyezésmentesítő hajókra (szerződés 1 új hajóra 2010-ben),

| — | 59 rutingyakorlat és 14 szimulációs gyakorlat a szennyezésmentesítő hajókkal, |
| --- | --- |

—

59 rutingyakorlat és 14 szimulációs gyakorlat a szennyezésmentesítő hajókkal,

| — | az EMSA tengeri kisegítő szolgálatok hetente 168 órában működnek; |
| --- | --- |

—

az EMSA tengeri kisegítő szolgálatok hetente 168 órában működnek;

| — | a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések új rendszerét támogató információs rendszer, a THETIS üzembe helyezése. |
| --- | --- |

—

a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések új rendszerét támogató információs rendszer, a THETIS üzembe helyezése.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/57

---

JELENTÉS

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/11

BEVEZETÉS

| 1. | A koppenhágai székhelyű Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 1990. május 7-i 1210/90/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata olyan megfigyelési hálózat létrehozása, amely a Bizottságot, a Parlamentet, a tagállamokat és általában a nyilvánosságot megbízhatóan tájékoztatja a környezet állapotáról. E tájékoztatásnak elsősorban azt kell elősegítenie, hogy az Európai Unió és a tagállamok intézkedéseket hozhassanak a környezet védelmére és fel tudják mérni azok eredményességét (2). |
| --- | --- |

1.

A koppenhágai székhelyű Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 1990. május 7-i 1210/90/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Ügynökség feladata olyan megfigyelési hálózat létrehozása, amely a Bizottságot, a Parlamentet, a tagállamokat és általában a nyilvánosságot megbízhatóan tájékoztatja a környezet állapotáról. E tájékoztatásnak elsősorban azt kell elősegítenie, hogy az Európai Unió és a tagállamok intézkedéseket hozhassanak a környezet védelmére és fel tudják mérni azok eredményességét (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 50,6 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 39,9 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 125 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 133 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 50,6 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 39,9 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 125 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 133 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámolóhoz tartozik egy jelentés az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. május 31-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.eea.europa.eu/about-us/documents/administrativedocuments/eea-accounts-for-the-year-2009/

11

---

MELLÉKLET

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (Koppenhága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikke) | Környezetvédelmi politika

  Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdése és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.
  Az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, figyelembe véve ugyanakkor az Unió különböző régióinak helyzetében mutatkozó különbségeket. Ez a politika az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, valamint azon az elven, hogy a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani, továbbá a „szennyező fizet” elven. (...) Környezetpolitikája kidolgozása során (...) az Unió figyelembe veszi: a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat; az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit; a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit; az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését (...). |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (Az 1210/90/EGK tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Olyan európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozása, amely európai szinten látja el az Uniót és a tagállamokat:






  1. | objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal annak érdekében, hogy azok:






  a) | megtehessék a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikke)

Környezetvédelmi politika

Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdése és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

Az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, figyelembe véve ugyanakkor az Unió különböző régióinak helyzetében mutatkozó különbségeket. Ez a politika az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, valamint azon az elven, hogy a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani, továbbá a „szennyező fizet” elven. (...) Környezetpolitikája kidolgozása során (...) az Unió figyelembe veszi: a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat; az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit; a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit; az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését (...).

Az Ügynökség hatásköre

(Az 1210/90/EGK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Olyan európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozása, amely európai szinten látja el az Uniót és a tagállamokat:

1.

objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal annak érdekében, hogy azok:

a)

megtehessék a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket;

| b) | értékelhessék ezen intézkedések eredményeit; |
| --- | --- |

b)

értékelhessék ezen intézkedések eredményeit;

| c) | biztosítsák a nyilvánosság megfelelő tájékozottságát a környezeti állapotokról. |
| --- | --- |

c)

biztosítsák a nyilvánosság megfelelő tájékozottságát a környezeti állapotokról.

| 2. | a szükséges szakmai és tudományos támogatással. |
| --- | --- |

2.

a szükséges szakmai és tudományos támogatással.

Feladatok

| — | A tagállamokkal együttműködve létrehozza és koordinálja az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatot. |
| --- | --- |

—

A tagállamokkal együttműködve létrehozza és koordinálja az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatot.

| — | A hatékony és eredményes környezetpolitika kidolgozásához és megvalósításához szükséges tárgyilagos információval látja el az Uniót és a tagállamokat. |
| --- | --- |

—

A hatékony és eredményes környezetpolitika kidolgozásához és megvalósításához szükséges tárgyilagos információval látja el az Uniót és a tagállamokat.

| — | Megfelelő háttértámogatással és beszámolási követelményekkel segíti a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét. |
| --- | --- |

—

Megfelelő háttértámogatással és beszámolási követelményekkel segíti a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét.

| — | Tanácsot ad az egyes tagállamoknak a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét szolgáló rendszereik kidolgozásához, létrehozásához és bővítéséhez. |
| --- | --- |

—

Tanácsot ad az egyes tagállamoknak a környezetvédelmi intézkedések felügyeletét szolgáló rendszereik kidolgozásához, létrehozásához és bővítéséhez.

| — | Rögzíti, összeállítja és értékeli a környezet állapotával kapcsolatos adatokat, jelentéseket készít az Unió területén belüli környezet minőségéről és terheléséről avégett, hogy valamennyi tagállam egységes kritériumok alapján értékelhesse a környezetvédelmi adatokat, valamint környezetvédelmi információs referenciaközpontot tart fenn és fejleszt tovább. |
| --- | --- |

—

Rögzíti, összeállítja és értékeli a környezet állapotával kapcsolatos adatokat, jelentéseket készít az Unió területén belüli környezet minőségéről és terheléséről avégett, hogy valamennyi tagállam egységes kritériumok alapján értékelhesse a környezetvédelmi adatokat, valamint környezetvédelmi információs referenciaközpontot tart fenn és fejleszt tovább.

| — | Gondoskodik a környezeti adatok európai szintű összehasonlíthatóságáról és szükség esetén megfelelő eszközökkel ösztönzi a mérési módszerek fokozott összehangolását. |
| --- | --- |

—

Gondoskodik a környezeti adatok európai szintű összehasonlíthatóságáról és szükség esetén megfelelő eszközökkel ösztönzi a mérési módszerek fokozott összehangolását.

| — | Elősegíti az európai környezeti információk beépítését nemzetközi programokba. |
| --- | --- |

—

Elősegíti az európai környezeti információk beépítését nemzetközi programokba.

| — | Ötévente jelentést tesz közzé a környezet állapotáról, változásairól és a környezeti kilátásokról. |
| --- | --- |

—

Ötévente jelentést tesz közzé a környezet állapotáról, változásairól és a környezeti kilátásokról.

| — | Ösztönzi a környezetvédelmi előrejelző technológiák fejlesztését, az információcserét a környezeti károk megelőzését és csökkentését szolgáló technológiákról, valamint olyan módszerek fejlesztését, amelyek révén felmérhetőek a környezeti károknak, illetve a környezetvédelmi megelőző, védő és helyreállítási intézkedéseknek a költségei. |
| --- | --- |

—

Ösztönzi a környezetvédelmi előrejelző technológiák fejlesztését, az információcserét a környezeti károk megelőzését és csökkentését szolgáló technológiákról, valamint olyan módszerek fejlesztését, amelyek révén felmérhetőek a környezeti károknak, illetve a környezetvédelmi megelőző, védő és helyreállítási intézkedéseknek a költségei.

| — | Gondoskodik arról, hogy elsősorban a környezet állapotáról megbízható és összehasonlítható környezetvédelmi információ jusson el a közvéleményhez, és e cél érdekében előszeretettel alkalmaz új telematikai technológiákat. |
| --- | --- |

—

Gondoskodik arról, hogy elsősorban a környezet állapotáról megbízható és összehasonlítható környezetvédelmi információ jusson el a közvéleményhez, és e cél érdekében előszeretettel alkalmaz új telematikai technológiákat.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

| — | A tagországok egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

A tagországok egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság két képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság két képviselője,

| — | az Európai Parlament által kinevezett két tudományos szakértő. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament által kinevezett két tudományos szakértő.

Feladatok

Elfogadja a többéves és az éves munkatervet, és biztosítja azok megvalósítását.

2.   Ügyvezető igazgató

A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

3.   Tudományos bizottság

Környezetvédelmi téren jártas szakértőkből áll, akiket az igazgatótanács nevez ki.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

50,6 (39,9) millió EUR, ebből uniós támogatás: 70 % (87 %).

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 133 (133);

Ebből betöltött: 125 (121), valamint 76 (56) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak és kiküldött tagállami szakértők);

Teljes létszám: 201 (177) fő.

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

2010-ben a szokásos, folyamatban lévő tevékenységeken, valamint a spanyol, illetve a belga uniós elnökséghez kapcsolódó feladatokon kívül az Ügynökség az alább röviden ismertetett öt kiemelt területtel foglalkozott:

Biológiai sokféleség

| — | „Az európai biológiai sokféleség értékelése – 2010. évi jelentés” és a rövid, tematikus értékeléseket tartalmazó, „10 üzenet 2010-re” sorozat, |
| --- | --- |

—

„Az európai biológiai sokféleség értékelése – 2010. évi jelentés” és a rövid, tematikus értékeléseket tartalmazó, „10 üzenet 2010-re” sorozat,

| — | Az Európai Bizottsággal együttműködésben az Ügynökség – a későbbi összehasonlításokat lehetővé teendő – rögzítette a biológiai sokféleség jelenlegi állapotát tükröző viszonyítási alapot. Ez a mutató méri a biológiai sokféleség alakulási tendenciáit, s ebből következően a vonatkozó szakpolitikák hatékonyságát. Megemlítendő a Biológiai Sokféleség Európai Információs Rendszere (BISE) nevű portál is, amely egy helyre gyűjti az európai természettel és biológiai sokféleséggel kapcsolatos összes létező információt. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottsággal együttműködésben az Ügynökség – a későbbi összehasonlításokat lehetővé teendő – rögzítette a biológiai sokféleség jelenlegi állapotát tükröző viszonyítási alapot. Ez a mutató méri a biológiai sokféleség alakulási tendenciáit, s ebből következően a vonatkozó szakpolitikák hatékonyságát. Megemlítendő a Biológiai Sokféleség Európai Információs Rendszere (BISE) nevű portál is, amely egy helyre gyűjti az európai természettel és biológiai sokféleséggel kapcsolatos összes létező információt.

Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES)

A GMES-ről és annak kezdeti üzemszerű működéséről (2011–2013) szóló, 2010 októberében megjelent rendeletével az Európai Bizottság ahhoz kívánt hozzájárulni, hogy GMES 2013-ra operatív programmá váljon.

A GMES hozzájárul továbbá a „Közös környezeti információs rendszer” elveinek megvalósításához, és egyúttal a Földmegfigyelési Csoport szerves része is.

Eye on Earth („Földfigyelő”)

Miután a kezdeti Waterwatch vízminőség-figyelő alkalmazás 2009 végén a légminőség-figyelő Airwatch alkalmazással bővült ki, az Ügynökség munkája az Eye on Earth („Földfigyelő”) platform 3. verziójának kifejlesztésére összpontosult. Ez még több környezetvédelmi téma felvételét teszi lehetővé, serkenti a „Földfigyelő” keretében folytatott lakossági tudományos tevékenységeket, és platformot kínál a globális adatmegosztás számára.

Az Európai környezet — állapot és előretekintés (SOER 2010)

A SOER 2010 jelentés négy fő összetevője tükrözi, hogy milyen széleskörű az Ügynökség tevékenységében érdekeltek információs igénye:

| — | Összefoglaló jelentés – integrált elemzés a többi értékelés és az Ügynökség egyéb tevékenységei alapján, |
| --- | --- |

—

Összefoglaló jelentés – integrált elemzés a többi értékelés és az Ügynökség egyéb tevékenységei alapján,

| — | A. rész: az európai környezetet érintő legfőbb globális tendenciák feltáró értékelése, |
| --- | --- |

—

A. rész: az európai környezetet érintő legfőbb globális tendenciák feltáró értékelése,

| — | B. rész: 13 összeurópai tematikus értékelés jelentős környezeti kérdésekről, |
| --- | --- |

—

B. rész: 13 összeurópai tematikus értékelés jelentős környezeti kérdésekről,

| — | C. rész: 38 európai országra vonatkozó környezeti értékelés. |
| --- | --- |

—

C. rész: 38 európai országra vonatkozó környezeti értékelés.

Az Ügynökség a környezetvédelmi adatszolgáltatás ésszerűsítése érdekében továbbra is szorosan együttműködött a „Négyek csoportja” másik három tagjával, az Európai Bizottság Környezetvédelmi főigazgatóságával, az Eurostattal és a Közös Kutatóközponttal. Az Ügynökséghez az alábbi öt területen vállal vezető szerepet: éghajlatváltozás, levegőminőség, vízi és tengeri környezet, biológiai sokféleség és földhasználat.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/63

---

JELENTÉS

az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/12

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2005. január 14-i 2005/56/EK határozata alapján hozták létre (1). Az Ügynökség a Bizottság által meghatározott oktatási, audiovizuális és kulturális programokat irányítja, ideértve technikai jellegű projektek részletes végrehajtását is (2). |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2005. január 14-i 2005/56/EK határozata alapján hozták létre (1). Az Ügynökség a Bizottság által meghatározott oktatási, audiovizuális és kulturális programokat irányítja, ideértve technikai jellegű projektek részletes végrehajtását is (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es igazgatási költségvetése 49 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 47,7 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 412 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 414 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es igazgatási költségvetése 49 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 47,7 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 412 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 414 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 24., 2005.1.27., 35. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

6

(7)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

7

(8)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. május 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 1-jén érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eacea/index_en.htm

11

---

MELLÉKLET

Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Hatáskör és tevékenységek

| Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő uniós hatáskör


  (A Szerződés 165. cikkének (1) bekezdése, 166. cikkének (1) bekezdése, 167. cikkének (1) bekezdése és 173. cikkének (1) bekezdése) | Az Európai Unió hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez.
  Az Európai Unió szakképzési politikát folytat.
  Az Európai Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához.
  Az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre


  (2005/56/EK bizottsági határozat) | Célkitűzések

  Az oktatási, kulturális és iparpolitika keretében számos intézkedésre kerül sor az Európai Unióban az oktatás, a szakképzés, az audiovizuális programok, a kultúra, az ifjúság és az aktív civil részvétel támogatása érdekében. Az intézkedések fő céljai között szerepel, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és előmozdítsák a versenyképességet, a gazdasági növekedést és az európai népek egyre szorosabb együttműködését.
  Ezek az intézkedések számos különböző programot foglalnak magukban.
  Az Ügynökség ezen programok egyes elemeinek az irányításáért felel (pl. „Egész életen át tartó tanulás”, „Kultúra”, „Cselekvő ifjúság”, „Európa a polgárokért”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” (ideértve az új „Action 2” programot) és „Tempus”). Ezek vonatkozásában az Ügynökség hajtja végre az uniós támogatást, kivéve a programértékelést, a stratégiai tanulmányokat és bármilyen más olyan feladatot, amely esetében mérlegelési jogkörrel kell rendelkezni a politikai célok átültetését illetően.

  Feladatok







  — | Az uniós programok végrehajtása keretében az Ügynökségre bízott egyes projektek irányítása azok teljes időtartama alatt. |

Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő uniós hatáskör

(A Szerződés 165. cikkének (1) bekezdése, 166. cikkének (1) bekezdése, 167. cikkének (1) bekezdése és 173. cikkének (1) bekezdése)

Az Európai Unió hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez.

Az Európai Unió szakképzési politikát folytat.

Az Európai Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához.

Az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét.

Az Ügynökség hatásköre

(2005/56/EK bizottsági határozat)

Célkitűzések

Az oktatási, kulturális és iparpolitika keretében számos intézkedésre kerül sor az Európai Unióban az oktatás, a szakképzés, az audiovizuális programok, a kultúra, az ifjúság és az aktív civil részvétel támogatása érdekében. Az intézkedések fő céljai között szerepel, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és előmozdítsák a versenyképességet, a gazdasági növekedést és az európai népek egyre szorosabb együttműködését.

Ezek az intézkedések számos különböző programot foglalnak magukban.

Az Ügynökség ezen programok egyes elemeinek az irányításáért felel (pl. „Egész életen át tartó tanulás”, „Kultúra”, „Cselekvő ifjúság”, „Európa a polgárokért”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” (ideértve az új „Action 2” programot) és „Tempus”). Ezek vonatkozásában az Ügynökség hajtja végre az uniós támogatást, kivéve a programértékelést, a stratégiai tanulmányokat és bármilyen más olyan feladatot, amely esetében mérlegelési jogkörrel kell rendelkezni a politikai célok átültetését illetően.

Feladatok

—

Az uniós programok végrehajtása keretében az Ügynökségre bízott egyes projektek irányítása azok teljes időtartama alatt.

| — | A költségvetés bevételi és kiadási oldalának végrehajtását segítő eszközök létrehozása, és a Bizottság által ráruházott hatáskörben az uniós programok irányításához szükséges műveletek végrehajtása, különösen azoké, amelyek a támogatások és a szerződések odaítélésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

A költségvetés bevételi és kiadási oldalának végrehajtását segítő eszközök létrehozása, és a Bizottság által ráruházott hatáskörben az uniós programok irányításához szükséges műveletek végrehajtása, különösen azoké, amelyek a támogatások és a szerződések odaítélésére vonatkoznak.

| — | Az uniós programok megvalósításához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása. |
| --- | --- |

—

Az uniós programok megvalósításához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása.

| — | Az európai oktatási információs hálózat („Eurydice”) uniós szinten történő működtetése az információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint tanulmányok és kiadványok készítése céljából. |
| --- | --- |

—

Az európai oktatási információs hálózat („Eurydice”) uniós szinten történő működtetése az információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint tanulmányok és kiadványok készítése céljából.

Irányítás

1.   Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tagból áll.

Az Európai Bizottság jóváhagyását követően az Irányító bizottság fogadja el az Ügynökség éves munkatervét. Ezenkívül szintén az Irányító bizottság fogadja el az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

2.   Igazgató

Az igazgatót az Európai Bizottság nevezi ki.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

2010-ben az Ügynökség igazgatási költségvetése 49 millió EUR volt (47,7 millió EUR) (ezt 100 %-ban az Európai Unió általános költségvetése finanszírozta).

A Végrehajtó Ügynökség a Bizottság által rábízott programok és projektek keretében 600 millió EUR-t kezelt (2009-ben: 629 millió EUR-t).

Létszám 2010. december 31-én

Ideiglenes alkalmazottak:

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 102 (99)

Ebből betöltött: 97 (91)

Szerződéses alkalmazottak számára fenntartott álláshelyek:

330 (327) szerződéses alkalmazott

Ebből betöltött:

315 (323)

A teljes létszám: 412 (414) fő, amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| | Operatív feladatok: 339 fő |
| --- | --- |

Operatív feladatok: 339 fő

| | Adminisztratív feladatok: 73 fő |
| --- | --- |

Adminisztratív feladatok: 73 fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Kommunikáció

| — | 3 információs nap megszervezése, az EVE adatbázis (1) frissítése az egyes projektek eredményeivel és különböző rendezvények szervezése a programgazda főigazgatóságokkal együttműködve. |
| --- | --- |

—

3 információs nap megszervezése, az EVE adatbázis (1) frissítése az egyes projektek eredményeivel és különböző rendezvények szervezése a programgazda főigazgatóságokkal együttműködve.

| — | A 2007–2010 közötti időszakban pályázók és kedvezményezettek körében végzett elégedettségi felmérés megszervezése. Befejeződött az egyes programok eredményeinek elemzése; az ebből adódó feladatok elvégzése 2011-ben kezdődik. |
| --- | --- |

—

A 2007–2010 közötti időszakban pályázók és kedvezményezettek körében végzett elégedettségi felmérés megszervezése. Befejeződött az egyes programok eredményeinek elemzése; az ebből adódó feladatok elvégzése 2011-ben kezdődik.

| — | Új EACEA tájékoztató füzet kiadása 3 nyelven (angolul, franciául és németül). |
| --- | --- |

—

Új EACEA tájékoztató füzet kiadása 3 nyelven (angolul, franciául és németül).

| — | Projektindító ülések szervezése Brüsszelben a projektkoordinátorok és együttműködő partnerek részére. |
| --- | --- |

—

Projektindító ülések szervezése Brüsszelben a projektkoordinátorok és együttműködő partnerek részére.

Kiválasztási eljárások

| — | 29 ajánlattételi felhívás és 5 pályázat kiírása. |
| --- | --- |

—

29 ajánlattételi felhívás és 5 pályázat kiírása.

| — | A kiválasztott pályázatokkal kapcsolatos részletes tájékoztatók közzététele az Ügynökség honlapján. |
| --- | --- |

—

A kiválasztott pályázatokkal kapcsolatos részletes tájékoztatók közzététele az Ügynökség honlapján.

| — | A 11 000 beérkezett pályázat kezelése. |
| --- | --- |

—

A 11 000 beérkezett pályázat kezelése.

| — | 4 000 projekt és 420 Erasmus egyetemi alapszabály kiválasztása. |
| --- | --- |

—

4 000 projekt és 420 Erasmus egyetemi alapszabály kiválasztása.

Ellenőrző látogatások

| — | Több mint 400 találkozó a projektek résztvevőivel, az egyes projektek végrehajtásának nyomon követése céljából. |
| --- | --- |

—

Több mint 400 találkozó a projektek résztvevőivel, az egyes projektek végrehajtásának nyomon követése céljából.

Egyszerűsítést célzó intézkedések

| — | Elektronikus űrlapok biztosítása az „Egész életen át tartó tanulás”, „Kultúra”, „Aktív civil részvétel”, „Erasmus Mundus” és „Tempus” programok legtöbb tevékenységéhez/eleméhez. |
| --- | --- |

—

Elektronikus űrlapok biztosítása az „Egész életen át tartó tanulás”, „Kultúra”, „Aktív civil részvétel”, „Erasmus Mundus” és „Tempus” programok legtöbb tevékenységéhez/eleméhez.

| — | Egyes tevékenységek esetében (MEDIA, eTwinning és Eurydice) egyszerűsített szerződéskötés bevezetése (támogatási szerződések helyett határozatok alapján történő szerződéskötés). |
| --- | --- |

—

Egyes tevékenységek esetében (MEDIA, eTwinning és Eurydice) egyszerűsített szerződéskötés bevezetése (támogatási szerződések helyett határozatok alapján történő szerződéskötés).

| — | Az „Eurydice” esetében átalányösszegeken alapuló számítások bevezetése, valamint az „Aktív civil részvétel” esetében a számítási módszertan módosítása. |
| --- | --- |

—

Az „Eurydice” esetében átalányösszegeken alapuló számítások bevezetése, valamint az „Aktív civil részvétel” esetében a számítási módszertan módosítása.

| — | A jelentéskészítési és költségvetési folyamatok egyszerűsítése (az USA/Kanada és a Tempus esetében). |
| --- | --- |

—

A jelentéskészítési és költségvetési folyamatok egyszerűsítése (az USA/Kanada és a Tempus esetében).

Együttműködés a programgazda főigazgatóságokkal

| — | 4 irányító bizottsági ülés megszervezése. |
| --- | --- |

—

4 irányító bizottsági ülés megszervezése.

| — | Rendszeres (évente 4) program-koordinációs megbeszélés a programgazda főigazgatóságok operatív igazgatóival. |
| --- | --- |

—

Rendszeres (évente 4) program-koordinációs megbeszélés a programgazda főigazgatóságok operatív igazgatóival.

| — | Segítségnyújtás a programgazda főigazgatóságoknak a programok új generációjának előkészítésében. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a programgazda főigazgatóságoknak a programok új generációjának előkészítésében.

| — | Kérésre a Bizottság tájékoztatása az egyes programok végrehajtásáról. |
| --- | --- |

—

Kérésre a Bizottság tájékoztatása az egyes programok végrehajtásáról.

Ellenőrzések

| — | 105 ellenőrzés lezárása és szerződéskötés 118 új ellenőrzésre. |
| --- | --- |

—

105 ellenőrzés lezárása és szerződéskötés 118 új ellenőrzésre.

| — | Szerződések és projektek: 4 556 szerződés aláírása és 4 340 projekt lezárása. |
| --- | --- |

—

Szerződések és projektek: 4 556 szerződés aláírása és 4 340 projekt lezárása.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  Az Európai Bizottság által az oktatás, képzés, kultúra, ifjúság és aktív civil részvétel területén irányított programok keretében megvalósuló projektek eredményeinek terjesztését és hasznosítását szolgáló elektronikus platform.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/69

---

JELENTÉS

az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/13

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2007. december 14-i 2008/37/EK határozata alapján hozták létre (1). Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a felderítő kutatás területén az „Ötletek” egyedi programot irányítsa (2). |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2007. december 14-i 2008/37/EK határozata alapján hozták létre (1). Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a felderítő kutatás területén az „Ötletek” egyedi programot irányítsa (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 29,3 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 316 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 29,3 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 316 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata (8) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata (8) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 9., 2008.1.12., 15. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika főbb alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 11., 2003.1.16., 1 o.

6

(7)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

7

(8)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 29-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 1-jén érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://erc.europa.eu/.

11

---

MELLÉKLET

Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikke) | 1. | Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően többéves keretprogramot fogad el, amely felöleli az Unió valamennyi tevékenységét. A keretprogram:






  — | meghatározza azokat a tudományos és technológiai célkitűzéseket, amelyeket a 180. cikkben előirányzott tevékenységekkel kell megvalósítani, és rögzíti az ezekkel kapcsolatos prioritásokat, |
| --- | --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikke)

1.

Az Európai Parlament és a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően többéves keretprogramot fogad el, amely felöleli az Unió valamennyi tevékenységét. A keretprogram:

—

meghatározza azokat a tudományos és technológiai célkitűzéseket, amelyeket a 180. cikkben előirányzott tevékenységekkel kell megvalósítani, és rögzíti az ezekkel kapcsolatos prioritásokat,

| — | kijelöli e tevékenységek irányvonalait, |
| --- | --- |

—

kijelöli e tevékenységek irányvonalait,

| — | rögzíti az Unió keretprogramban való pénzügyi részvételének legmagasabb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket. |
| --- | --- |

—

rögzíti az Unió keretprogramban való pénzügyi részvételének legmagasabb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket.

| 2. | A keretprogramot a helyzet változásának megfelelően ki kell igazítani, illetve ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

2.

A keretprogramot a helyzet változásának megfelelően ki kell igazítani, illetve ki kell egészíteni.

| 3. | A keretprogram végrehajtása az egyes tevékenységeken belül kialakított egyedi programok útján történik. Minden egyedi programban meg kell határozni végrehajtásának részletes szabályait, rögzíteni kell időtartamát és rendelkezni kell a szükségesnek ítélt eszközökről. Az egyedi programokban rögzített, szükségesnek ítélt összegek nem léphetik túl a keretprogramra és az egyes tevékenységekre megállapított teljes összeg felső határát. |
| --- | --- |

3.

A keretprogram végrehajtása az egyes tevékenységeken belül kialakított egyedi programok útján történik. Minden egyedi programban meg kell határozni végrehajtásának részletes szabályait, rögzíteni kell időtartamát és rendelkezni kell a szükségesnek ítélt eszközökről. Az egyedi programokban rögzített, szükségesnek ítélt összegek nem léphetik túl a keretprogramra és az egyes tevékenységekre megállapított teljes összeg felső határát.

| 4. | A Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében, valamint az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el az egyedi programokat. |
| --- | --- |

4.

A Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében, valamint az Európai Parlamenttel és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el az egyedi programokat.

Az Ügynökség hatásköre

(a 2007. december 14-i 2008/37/EK bizottsági határozat)

Célkitűzések

Az Ügynökség feladata az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban elfogadott 7. uniós kutatási keretprogram (7. KP, 2007–2013) keretében az „Ötletek” egyedi program (lásd a 2006/972/EK tanácsi határozatot) irányításához szükséges feladatok ellátása.

Feladatok

A 7. uniós kutatási keretprogram részét képező „Ötletek” egyedi program keretében az Ügynökség az alábbi feladatokat látja el (lásd a Bizottság 2008 október 8-i C(2008)5694 határozatát):

| a) | adatokat gyűjt, dolgoz fel és tesz közzé, ideértve elsősorban mindazon információ összegyűjtését, elemzését, illetve a Bizottságnak és a Tudományos Tanácsnak való továbbítását, amelyek az „Ötletek” egyedi program végrehajtásának orientálásához, illetve a felderítő kutatásra vonatkozó szakpolitika kidolgozásához szükségesek. Emellett segítséget nyújt a Bizottságnak és a Tudományos Tanácsnak, hogy azok kapcsolatokat építsenek ki az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek egyéb programjaival; |
| --- | --- |

a)

adatokat gyűjt, dolgoz fel és tesz közzé, ideértve elsősorban mindazon információ összegyűjtését, elemzését, illetve a Bizottságnak és a Tudományos Tanácsnak való továbbítását, amelyek az „Ötletek” egyedi program végrehajtásának orientálásához, illetve a felderítő kutatásra vonatkozó szakpolitika kidolgozásához szükségesek. Emellett segítséget nyújt a Bizottságnak és a Tudományos Tanácsnak, hogy azok kapcsolatokat építsenek ki az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek egyéb programjaival;

| b) | részt vesz a program hatásáról készített bizottsági értékelés elkészítésében, illetve a válaszintézkedések hatásának nyomon követésében; |
| --- | --- |

b)

részt vesz a program hatásáról készített bizottsági értékelés elkészítésében, illetve a válaszintézkedések hatásának nyomon követésében;

| c) | tanulmányokat és értékeléseket készít, elsősorban azzal a céllal, hogy alátámassza a Bizottságnak az EKT műveleteiről szóló éves jelentését, az „Ötletek” egyedi program céljainak megvalósulását, illetve a program végrehajtásáról szóló félidős értékelést. Emellett részt vesz az értékelésekből adódó feladatok előkészítésében és elvégzésében, hogy az értékeléseket megküldhesse a Tudományos Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

c)

tanulmányokat és értékeléseket készít, elsősorban azzal a céllal, hogy alátámassza a Bizottságnak az EKT műveleteiről szóló éves jelentését, az „Ötletek” egyedi program céljainak megvalósulását, illetve a program végrehajtásáról szóló félidős értékelést. Emellett részt vesz az értékelésekből adódó feladatok előkészítésében és elvégzésében, hogy az értékeléseket megküldhesse a Tudományos Tanácsnak és a Bizottságnak;

| d) | előzetes ajánlásokat dolgoz ki a Tudományos Tanács és a Bizottság részére az „Ötletek” egyedi program végrehajtásáról és jövőbeli továbbfejlesztéséről; |
| --- | --- |

d)

előzetes ajánlásokat dolgoz ki a Tudományos Tanács és a Bizottság részére az „Ötletek” egyedi program végrehajtásáról és jövőbeli továbbfejlesztéséről;

| e) | tájékoztatási, kommunikációs és információterjesztési intézkedéseket tervez meg és hajt végre; |
| --- | --- |

e)

tájékoztatási, kommunikációs és információterjesztési intézkedéseket tervez meg és hajt végre;

| f) | részt vesz az „Ötletek” egyedi programra vonatkozó külön bizottsági finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban. |
| --- | --- |

f)

részt vesz az „Ötletek” egyedi programra vonatkozó külön bizottsági finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban.

Irányítás

1.   Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tagból áll. A Bizottság jóváhagyását követően elfogadja az Ügynökség éves munkaprogramját, illetve az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

2.   Az EKT Tudományos Tanácsa

Az EKT Tudományos Tanácsa a 2007/134/EK bizottsági határozat értelmében tudományos stratégiát dolgoz ki az „Ötletek” egyedi programhoz, dönt arról, hogy a 2006/972/EK határozat 6. cikkének (6) bekezdésével összhangban milyen típusú kutatás kapjon finanszírozást, valamint tudományosan jótáll a tevékenység minőségéért. Feladatai elsősorban: az éves munkaprogram kidolgozása, a szakértői véleményezési folyamat megteremtése, valamint az „Ötletek” egyedi program megvalósításának figyelemmel kísérése és minőségellenőrzése, a Bizottság felelősségének sérelme nélkül.

3.   Igazgató

Az igazgatót az Európai Bizottság nevezi ki négy évre.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

29,3 millió EUR

(14,5 millió EUR).

Létszám 2010. december 31-én

A 2010-es működési költségvetésnek megfelelően a létszámtervben 100 ideiglenes alkalmazotti álláshely szerepel, és összegeket különítettek el 215 szerződéses alkalmazott, illetve 15 kiküldött tagállami szakértő foglalkoztatására. Az álláshelyek száma tehát összesen 330, ebből a 2009-es év végén 262 álláshelyet, míg a 2010-es év végén 316 álláshelyet töltöttek be:

| — | 94 ideiglenes alkalmazott, ebből 13 kiküldött és 81 külsős munkatárs, |
| --- | --- |

—

94 ideiglenes alkalmazott, ebből 13 kiküldött és 81 külsős munkatárs,

| — | 218 szerződéses alkalmazott, |
| --- | --- |

—

218 szerződéses alkalmazott,

| — | 4 kiküldött nemzeti szakértő. |
| --- | --- |

—

4 kiküldött nemzeti szakértő.

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| — | Operatív tevékenységek (tudományos és támogatáskezelési részlegek): 68 %, |
| --- | --- |

—

Operatív tevékenységek (tudományos és támogatáskezelési részlegek): 68 %,

| — | Igazgatási tevékenységek (egyéb részlegek): 32 %. |
| --- | --- |

—

Igazgatási tevékenységek (egyéb részlegek): 32 %.

Tevékenységek és szolgáltatások 2010-ben

| 1. | Az „Ötletek” egyedi program induló, illetve senior kutatói támogatásokra kiírt 2010-es és 2011-es pályázati felhívásai során odaítélt támogatási megállapodások felügyelete. Az „Ötletek” munkaprogram végrehajtása évente közzétett pályázati felhívások keretében történik, ezt követi a (külső szakértők általi) értékelés, a támogatási megállapodások megtárgyalása és aláírása, és végül a támogatott projektek végrehajtásának nyomon követése. Az egyes pályázati felhívásokat egy sor támogatási megállapodás követi, melyeknél a projektciklus várható időtartama kb. 5 év. 2010 végén – különböző pályázatok lezárását követően – öt ilyen „sorozat” volt folyamatban. A 2007-es induló támogatásoknál (Starting Grants) megkezdődött az első beszámolási ciklus. |
| --- | --- |

1.

Az „Ötletek” egyedi program induló, illetve senior kutatói támogatásokra kiírt 2010-es és 2011-es pályázati felhívásai során odaítélt támogatási megállapodások felügyelete. Az „Ötletek” munkaprogram végrehajtása évente közzétett pályázati felhívások keretében történik, ezt követi a (külső szakértők általi) értékelés, a támogatási megállapodások megtárgyalása és aláírása, és végül a támogatott projektek végrehajtásának nyomon követése. Az egyes pályázati felhívásokat egy sor támogatási megállapodás követi, melyeknél a projektciklus várható időtartama kb. 5 év. 2010 végén – különböző pályázatok lezárását követően – öt ilyen „sorozat” volt folyamatban. A 2007-es induló támogatásoknál (Starting Grants) megkezdődött az első beszámolási ciklus.

| 2. | Az „Ötletek” munkaprogram keretében közzétett 2010-es pályázati felhívások lefolytatása (kezdő és senior kutatóknak nyújtott támogatások [Starting Grants, Advanced Grants]): 2010-ben 4 882 projektjavaslatra vonatkozóan nyújtottak be kérelmet, ebből 2 873 esetben induló, 2 009 esetben pedig senior kutatói támogatásért. Ezekből összesen 4 744 kérelem volt támogatható, s ekként szakértői csoport által értékelendő. A támogatási eljárásban való részvételre összesen 665 projektjavaslatot választottak ki. |
| --- | --- |

2.

Az „Ötletek” munkaprogram keretében közzétett 2010-es pályázati felhívások lefolytatása (kezdő és senior kutatóknak nyújtott támogatások [Starting Grants, Advanced Grants]): 2010-ben 4 882 projektjavaslatra vonatkozóan nyújtottak be kérelmet, ebből 2 873 esetben induló, 2 009 esetben pedig senior kutatói támogatásért. Ezekből összesen 4 744 kérelem volt támogatható, s ekként szakértői csoport által értékelendő. A támogatási eljárásban való részvételre összesen 665 projektjavaslatot választottak ki.

| 3. | Az „Ötletek” egyedi programmal, illetve a végrehajtó ügynökség 2010-es tevékenységével kapcsolatos információk összeállítása és terjesztése. |
| --- | --- |

3.

Az „Ötletek” egyedi programmal, illetve a végrehajtó ügynökség 2010-es tevékenységével kapcsolatos információk összeállítása és terjesztése.

| 4. | Az EKT Tudományos Tanácsának támogatása: A beszámolási időszakban a Tudományos Tanács öt plenáris ülésének megszervezése. A Tudományos Tanács stratégiai vitáinak elmélyítése érdekében az Ügynökség – a Tudományos Tanács főtitkárával együttműködve – elemezte az Ügynökség fennállásának első három évéből leszűrhető tanulságokat. Az Ügynökség üléseket szervezett az EKT négy működő munkacsoportja, az „ipari kapcsolatok”, a „nyílt hozzáférés”, a „harmadik országok bevonása”, valamint a „nemek egyensúlya” munkacsoportok számára. Az Ügynökség a már említett munkacsoportok tagjaival együtt dokumentumsorozatot készített a csoportok munkatémáiról, amelyben az elemzések mellett kiemelte az egyes témák legfontosabb alapgondolatait. |
| --- | --- |

4.

Az EKT Tudományos Tanácsának támogatása: A beszámolási időszakban a Tudományos Tanács öt plenáris ülésének megszervezése. A Tudományos Tanács stratégiai vitáinak elmélyítése érdekében az Ügynökség – a Tudományos Tanács főtitkárával együttműködve – elemezte az Ügynökség fennállásának első három évéből leszűrhető tanulságokat. Az Ügynökség üléseket szervezett az EKT négy működő munkacsoportja, az „ipari kapcsolatok”, a „nyílt hozzáférés”, a „harmadik országok bevonása”, valamint a „nemek egyensúlya” munkacsoportok számára. Az Ügynökség a már említett munkacsoportok tagjaival együtt dokumentumsorozatot készített a csoportok munkatémáiról, amelyben az elemzések mellett kiemelte az egyes témák legfontosabb alapgondolatait.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/75

---

JELENTÉS

a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/14

BEVEZETÉS

| 1. | A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalát (a továbbiakban: a Hivatal), melynek székhelye Brüsszelben van, a Bizottság 2006. október 26-i 2007/60/EK határozata (1) alapján hozták létre, amelyet a 2008/593/EK bizottsági határozat (2) módosított. A Hivatal a 2006. november 1-jével kezdődő és 2015. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa (3). Pénzügyi függetlenségét a Hivatal 2008. április 15-ével nyerte el. |
| --- | --- |

1.

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalát (a továbbiakban: a Hivatal), melynek székhelye Brüsszelben van, a Bizottság 2006. október 26-i 2007/60/EK határozata (1) alapján hozták létre, amelyet a 2008/593/EK bizottsági határozat (2) módosított. A Hivatal a 2006. november 1-jével kezdődő és 2015. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa (3). Pénzügyi függetlenségét a Hivatal 2008. április 15-ével nyerte el.

| 2. | A Hivatal 2010-es igazgatási költségvetése 9,8 millió EUR-t tett ki. A Hivatal az év végén 93 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es igazgatási költségvetése 9,8 millió EUR-t tett ki. A Hivatal az év végén 93 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A 2010. december 31-én a következő évre átvitt előirányzatok 1,4 millió EUR-t tettek ki, ez az éves kötelezettségvállalások 14,5 %-ának felelt meg. Ez azt jelzi, hogy a Hivatalnak nagyobb szigorral kell alkalmaznia az évenkéntiség költségvetési alapelvét. |
| --- | --- |

13.

A 2010. december 31-én a következő évre átvitt előirányzatok 1,4 millió EUR-t tettek ki, ez az éves kötelezettségvállalások 14,5 %-ának felelt meg. Ez azt jelzi, hogy a Hivatalnak nagyobb szigorral kell alkalmaznia az évenkéntiség költségvetési alapelvét.

Ezt a jelentést Harald NOACK számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2011. október 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 32., 2007.2.6., 88. o.

1

(2)  HL L 190., 2008.7.18., 35. o.

2

(3)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

3

Melléklet

(4)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

6

(7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

7

(8)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

8

(9)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

9

(10)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  A végleges éves beszámolót 2011. június 15-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 7-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapon: http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission__introduction/key_documents.htm.

12

---

MELLÉKLET

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | 1. | A 26. és 174. cikkben említett célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

1.

A 26. és 174. cikkben említett célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén.

| 2. | A nyitott és versengő piacok rendszerének keretén belül az Unió fellépésének az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést. Az Unió különös figyelmet fordít annak szükségességére, hogy a szigeteket, a tengerparttal nem rendelkező területeket és a peremterületeket összekössék az Unió központi területeivel. |
| --- | --- |

2.

A nyitott és versengő piacok rendszerének keretén belül az Unió fellépésének az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést. Az Unió különös figyelmet fordít annak szükségességére, hogy a szigeteket, a tengerparttal nem rendelkező területeket és a peremterületeket összekössék az Unió központi területeivel.

(Az EUMSZ 170. cikke)

| 1. | A 170. cikkben említett célkitűzések elérése érdekében az Unió:






  — | iránymutatás-csomagot dolgoz ki, amely a transzeurópai hálózatok területén a tervezett intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és főbb vonalaira vonatkozik; ezek az iránymutatások közös érdekű projekteket határoznak meg, |
| --- | --- | --- |

1.

A 170. cikkben említett célkitűzések elérése érdekében az Unió:

—

iránymutatás-csomagot dolgoz ki, amely a transzeurópai hálózatok területén a tervezett intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és főbb vonalaira vonatkozik; ezek az iránymutatások közös érdekű projekteket határoznak meg,

| — | végrehajt minden olyan intézkedést, különösen a műszaki szabványok összehangolásának területén, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges, |
| --- | --- |

—

végrehajt minden olyan intézkedést, különösen a műszaki szabványok összehangolásának területén, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges,

| — | támogathatja – különösen megvalósíthatósági tanulmányok, hitelgaranciák vagy kamattámogatások formájában – a tagállamok által támogatott, az első francia bekezdésben említett iránymutatások által meghatározott közös érdekű projekteket; az Unió emellett a 177. cikk értelmében felállított Kohéziós Alapon keresztül hozzájárulhat a közlekedési infrastruktúra területén egyedi projektek finanszírozásához a tagállamokban. |
| --- | --- |

—

támogathatja – különösen megvalósíthatósági tanulmányok, hitelgaranciák vagy kamattámogatások formájában – a tagállamok által támogatott, az első francia bekezdésben említett iránymutatások által meghatározott közös érdekű projekteket; az Unió emellett a 177. cikk értelmében felállított Kohéziós Alapon keresztül hozzájárulhat a közlekedési infrastruktúra területén egyedi projektek finanszírozásához a tagállamokban.

Az Unió tevékenységei során figyelembe kell venni a projektek potenciális gazdasági életképességét.

| 2. | A tagállamok a Bizottsággal kapcsolatot tartva összehangolják azokat a nemzeti szinten folytatott politikáikat, amelyek jelentős hatással lehetnek a 170. cikkben említett célkitűzések elérésére. A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok a Bizottsággal kapcsolatot tartva összehangolják azokat a nemzeti szinten folytatott politikáikat, amelyek jelentős hatással lehetnek a 170. cikkben említett célkitűzések elérésére. A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására.

| 3. | Az Unió határozhat úgy, hogy együttműködik harmadik országokkal a közös érdekű projektek előmozdítása és a hálózatok átjárhatóságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.

Az Unió határozhat úgy, hogy együttműködik harmadik országokkal a közös érdekű projektek előmozdítása és a hálózatok átjárhatóságának biztosítása érdekében.

(Az EUMSZ 171. cikke)

A Hivatal hatásköre

Célkitűzések

A TEN-T Végrehajtó Hivatalának feladata a Bizottság TEN-T programjának pénzügyi és technikai végrehajtása. Szerepe szerint költségcsökkentés mellett javítja a TEN-T megvalósításának hatékonyságát; erősíti a TEN-T és a szakértői közösség közötti kapcsolatokat; magas szintű szaktudást mozgósít és megkönnyíti az e területen képzett személyzet felvételét; gondoskodik az egyéb uniós eszközökkel való koordináció javításáról; egyszerűbbé és rugalmasabbá teszi a TEN-T végrehajtását; növeli a TEN-T területén folytatott uniós szerepvállalás közismertségét; és általános értéknövelő hatást fejt ki a TEN-T program irányítása során.

Feladatok

| a) | gondoskodik a TEN-T költségvetéséből társfinanszírozott projektek és rendezvények szakmai és pénzügyi irányításáról; |
| --- | --- |

a)

gondoskodik a TEN-T költségvetéséből társfinanszírozott projektek és rendezvények szakmai és pénzügyi irányításáról;

| b) | összegyűjti, elemzi és továbbítja a Bizottságnak az összes olyan információt, amely a TEN-T végrehajtásához és programozásához szükséges; |
| --- | --- |

b)

összegyűjti, elemzi és továbbítja a Bizottságnak az összes olyan információt, amely a TEN-T végrehajtásához és programozásához szükséges;

| c) | szakmai támogatást nyújt a projektgazdáknak, valamint a TEN-T projektekhez tartozó hitelgarancia-eszköz kezeléséért felelős pénzügyi intézménynek; |
| --- | --- |

c)

szakmai támogatást nyújt a projektgazdáknak, valamint a TEN-T projektekhez tartozó hitelgarancia-eszköz kezeléséért felelős pénzügyi intézménynek;

| d) | a Bizottság igényeinek megfelelően a Bizottságnak szakmai és adminisztratív támogatást nyújt. |
| --- | --- |

d)

a Bizottság igényeinek megfelelően a Bizottságnak szakmai és adminisztratív támogatást nyújt.

A TENT-T kapcsán a politikai döntéshozatali és intézményi feladatokat továbbra is a kapcsolódó főigazgatóság, a DG MOVE látja el.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

A Hivatal tevékenységeit az igazgatótanács felügyeli, amely jelenleg öt tagból és egy megfigyelőből áll. Az igazgatótanács tagjait két évre nevezik ki. Az igazgatótanács elvben évente négyszer találkozik. Bizonyos intézkedések és döntések csak úgy hajthatók végre, ha azokat előzőleg jóváhagyja. Ilyenek például a következők: az igazgatási költségvetés, a létszámterv, a munkaterv, az éves tevékenységi jelentés, az összes bevételt és kiadást tartalmazó előzetes beszámoló, a külső értékelésről szóló jelentés, valamint számos külön szabály és intézkedés elfogadása stb. Több más eljárás esetén a bizottságot tájékoztatják. Kivételes és sürgős esetekben a döntéshozatal írásos eljárással történik.

2.   Igazgató

Az igazgatót az Európai Bizottság nevezi ki öt évre.

3.   Belső ellenőrzés

A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata, valamint a Hivatal belső ellenőrzési részlege.

4.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

A Hivatal rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

| A) | A 2007–2013-as pénzügyi terv keretében a TEN-T program költségvetése 8,0 milliárd EUR (amelyet 100 %-ban az Európai Unió általános költségvetése fedez).
  Az operatív költségvetést a Hivatal a Bizottság felügyelete alatt hajtja végre. |
| --- | --- |

A)

A 2007–2013-as pénzügyi terv keretében a TEN-T program költségvetése 8,0 milliárd EUR (amelyet 100 %-ban az Európai Unió általános költségvetése fedez).

Az operatív költségvetést a Hivatal a Bizottság felügyelete alatt hajtja végre.

| B) | Az igazgatási költségvetés 9,79 millió EUR-t tesz ki (100 %-ban uniós hozzájárulás), a Hivatal ezzel önállóan rendelkezik. |
| --- | --- |

B)

Az igazgatási költségvetés 9,79 millió EUR-t tesz ki (100 %-ban uniós hozzájárulás), a Hivatal ezzel önállóan rendelkezik.

Létszám 2010. december 31-én

Ideiglenes alkalmazottak: A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 33, ebből betöltött: 31 (94 %).

Szerződéses alkalmazottak számára fenntartott álláshelyek: 66, ebből betöltött: 62 (94 %).

A teljes létszám: 99 (ebből betöltött: 93)

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| a) | operatív feladatok:
  65 (ebből betöltött: 61) |
| --- | --- |

a)

operatív feladatok:

65 (ebből betöltött: 61)

| b) | adminisztratív feladatok:
  34 (ebből betöltött: 32) |
| --- | --- |

b)

adminisztratív feladatok:

34 (ebből betöltött: 32)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

A Hivatal 2010-re az operatív feladatok terén négy konkrét célt határozott meg, amelyek a DG MOVE által meghatározott prioritásokhoz kapcsolódnak.

Az első cél a TEN-T infrastruktúrának a TEN-T program és projektek hatékony és eredményes szakmai és pénzügyi irányítása révén történő véglegesítése, valamint a Hivatal értéknövelő hatásának és szakértelmének kiemelése volt. A második cél elsősorban az Intelligens Közlekedési Infrastruktúra kiépítésének támogatása volt a TEN-T egészének szintjén. A harmadik cél a DG MOVE támogatása volt a TEN-T szakpolitikai felülvizsgálatának és félidős programértékelésének keretében, elsősorban a projektek végrehajtására vonatkozó értékelés révén. A negyedik cél a TEN-T Program, a Hivatal és az általa elért eredmények ismertebbé tétele volt, valamint nagyobb mértékű támogatás nyújtása a partnereknek, főként a projektfinanszírozással és a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos témákban.

A Hivatal emellett a horizontális tevékenységekkel kapcsolatban is kitűzött két külön célt: az első a Hivatal tevékenységei terén történő hatékonyságnövelés a munkamódszerek, a belső felépítés, a struktúra és a munkaerő-irányítás korszerűsítése, valamint az informatika és a beszámolás területén új eszközök kifejlesztése révén, egyrészt a projektek életciklusának megfelelőbb kezelése céljából, másrészt statisztikai elemzési, beszámolási és felügyeleti célokból. A másik cél a belsőkontroll-rendszer hatékonyságának további növelése annak érdekében, hogy ésszerű bizonyosságot kaphassunk arról, hogy az egyes tevékenységekhez rendelt források felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvével összhangban történt, valamint hogy a bevezetett kontrolleljárások megfelelő garanciát nyújtanak az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban.

A 2010-es év a TEN-T Végrehajtó Hivatal működésének második teljes éve volt. Az év során a legfőbb kihívások a következők voltak: a kapcsolódó főigazgatóság által meghatározott prioritást élvező cselekvési területekhez való aktív hozzájárulás, a TEN-T projektek szakmai és pénzügyi irányításának további fejlesztése valamennyi közlekedési mód területén, valamint a Végrehajtó Hivatal értéknövelő hatásának egyértelmű kimutatása a program hatékony végrehajtásához való hozzájárulás szempontjából.

Forrás: a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalától származó adatok.

---

A HIVATAL VÁLASZAI

| 13. | Az 1,4 millió EUR összegű átvitt előirányzatok elsősorban azon 2010. során telesített szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, amelyek vonatkozásában az év végéig nem érkeztek be a számlák. A legnagyobb összegek a bizottsági szolgálatokkal kötött szolgáltatási szintű megállapodásokhoz és a Hivatal 2010. novemberi költözéséhez kapcsolódnak. A Hivatal a hatékonyabb tervezés, valamint a szolgáltatási szintű szerződésekhez kapcsolódó időszakos kifizetések bevezetése révén lépéseket tett a költségvetés végrehajtásának javítása érdekében. Ezek várhatóan csökkenteni fogják az átvitt előirányzatok összegét. |
| --- | --- |

13.

Az 1,4 millió EUR összegű átvitt előirányzatok elsősorban azon 2010. során telesített szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, amelyek vonatkozásában az év végéig nem érkeztek be a számlák. A legnagyobb összegek a bizottsági szolgálatokkal kötött szolgáltatási szintű megállapodásokhoz és a Hivatal 2010. novemberi költözéséhez kapcsolódnak. A Hivatal a hatékonyabb tervezés, valamint a szolgáltatási szintű szerződésekhez kapcsolódó időszakos kifizetések bevezetése révén lépéseket tett a költségvetés végrehajtásának javítása érdekében. Ezek várhatóan csökkenteni fogják az átvitt előirányzatok összegét.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/81

---

JELENTÉS

a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/15

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) a korábbi Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal (IEEA) feladatait vette át. A Hivatal feladatkörét és működési idejét a 2003. december 23-i 2004/20/EK határozatot (1) módosító 2007. május 31-i 2007/372/EK bizottsági határozat (2) értelmében megváltoztatták. A Hivatal a 2004. január 1-jével kezdődő és a módosítás szerint 2015. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy az energiaügyekre, a vállalkozásra és innovációra, valamint a fenntartható árufuvarozásra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa (3). |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) a korábbi Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal (IEEA) feladatait vette át. A Hivatal feladatkörét és működési idejét a 2003. december 23-i 2004/20/EK határozatot (1) módosító 2007. május 31-i 2007/372/EK bizottsági határozat (2) értelmében megváltoztatták. A Hivatal a 2004. január 1-jével kezdődő és a módosítás szerint 2015. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy az energiaügyekre, a vállalkozásra és innovációra, valamint a fenntartható árufuvarozásra vonatkozó uniós intézkedéseket irányítsa (3).

| 2. | A Hivatal 2010-es igazgatási költségvetése 15,9 millió EUR-t tett ki. A Hivatal az év végén 142 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es igazgatási költségvetése 15,9 millió EUR-t tett ki. A Hivatal az év végén 142 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló (10) elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat, valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló (10) elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat, valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák a beszámolóban, illetve előfordultak-e jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák a beszámolóban, illetve előfordultak-e jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | Az eredeti 15,9 millió EUR-s 2010. évi költségvetésben 10,7 millió EUR szerepelt személyzeti költségként. Ez túlbecslésnek bizonyult, mert a tényleges személyzeti kiadás csak 9,2 millió EUR-t tett ki. Ezt a többletforrást az operatív kiadásokra irányították át, illetve a Hivatal új helyiségeinek berendezésére fordították. A Számvevőszék már a 2008-as és a 2009-es költségvetésre vonatkozóan is hasonló észrevételeket tett (13), és ismételten hangsúlyozza, hogy a munkaerőigények előrejelzésekor pontosabban kell eljárni. |
| --- | --- |

13.

Az eredeti 15,9 millió EUR-s 2010. évi költségvetésben 10,7 millió EUR szerepelt személyzeti költségként. Ez túlbecslésnek bizonyult, mert a tényleges személyzeti kiadás csak 9,2 millió EUR-t tett ki. Ezt a többletforrást az operatív kiadásokra irányították át, illetve a Hivatal új helyiségeinek berendezésére fordították. A Számvevőszék már a 2008-as és a 2009-es költségvetésre vonatkozóan is hasonló észrevételeket tett (13), és ismételten hangsúlyozza, hogy a munkaerőigények előrejelzésekor pontosabban kell eljárni.

| 14. | A 2010. december 31-én átvitt előirányzatok összege 2 millió EUR, vagyis az év kötelezettségvállalásainak 13 %-a volt, ami azt jelzi, hogy a Hivatalnak szigorúbban kellene alkalmaznia az évenkéntiség elvét. |
| --- | --- |

14.

A 2010. december 31-én átvitt előirányzatok összege 2 millió EUR, vagyis az év kötelezettségvállalásainak 13 %-a volt, ami azt jelzi, hogy a Hivatalnak szigorúbban kellene alkalmaznia az évenkéntiség elvét.

Ezt a jelentést Harald NOACK számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2011. október 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 5., 2004.1.9., 85. o.

1

(2)  HL L 140., 2007.6.1., 52. o.

2

(3)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

3

Melléklet

(4)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

6

(7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

7

(8)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

8

(9)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

9

(10)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  A végleges éves beszámolót 2011. június 28-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. szeptember 7-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható ezen a honlapon is: http://ec.europa.eu/eaci/docs_en.htm.

12

(13)  Lásd a 2008-as éves beszámolóról készült jelentés 13. bekezdése (HL C 304., 2009.12.15., 77. o.) és a 2009-es éves beszámolóról készült jelentés 13. bekezdése (HL C 338., 2010.12.14., 83. o.)

13

---

MELLÉKLET

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő uniós hatáskör | 1. | Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten. |
| --- | --- | --- |

Az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő uniós hatáskör

1.

Az Unió környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

(Az EUMSZ 191. cikke)

| 2. | Az uniós iparpolitika biztosítja az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, amennyiben felgyorsítja az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz; ösztönzi egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a kezdeményezéseknek, a vállalkozások fejlődésének és a vállalkozások közötti együttműködésnek; elősegíti az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását. A tagállamok – a Bizottsággal kapcsolatot tartva – konzultálnak egymással, és amennyiben szükséges, összehangolják tevékenységüket. A Bizottság megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására. |
| --- | --- |

2.

Az uniós iparpolitika biztosítja az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, amennyiben felgyorsítja az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz; ösztönzi egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a kezdeményezéseknek, a vállalkozások fejlődésének és a vállalkozások közötti együttműködésnek; elősegíti az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását. A tagállamok – a Bizottsággal kapcsolatot tartva – konzultálnak egymással, és amennyiben szükséges, összehangolják tevékenységüket. A Bizottság megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására.

(Az EUMSZ 173. cikke)

| 3. | A közös közlekedéspolitika meghatározza a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat. Meghatározza továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó szállítási szolgáltatásokat végezhet, illetve meghatározza a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

A közös közlekedéspolitika meghatározza a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat. Meghatározza továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó szállítási szolgáltatásokat végezhet, illetve meghatározza a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket.

(Az EUMSZ 91 cikkének (1) bekezdése és 100. cikkének (2) bekezdése)

A Hivatal hatásköre

(a 2007/372/EK határozattal módosított 2004/20/EK bizottsági határozat

Célkitűzések

A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében az Európai Unió intézkedéseket hozott a versenyképesség és az innováció előmozdítása és fejlesztése érdekében. Ezen intézkedések magukban foglalják a 2007–2013-es versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) létrehozását (1639/2006/EK határozat), mindenekelőtt az Intelligens Energia – Európa (IEE) és a Vállalkozási és innovációs programmal (EIP). Az intézkedések közé tartozik még a Marco Polo (MP) program is (1692/2006/EK rendelet). Az intézkedések fő célkitűzései a következők: a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének előmozdítása; az innováció minden formájának támogatása, ideértve az ökoinnováció támogatását is, valamint az energiahatékonyság és az új és megújuló energiaforrások támogatása valamennyi ágazatban, ideértve a közlekedést is. Ezen uniós programok vonatkozásában a Hivatal felelős az uniós támogatással kapcsolatos feladatok végrehajtásáért, kivéve a programértékelést, a jogszabályok monitorozását, a stratégiai tanulmányokat, valamint bármely más olyan intézkedést, amely az Európai Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Feladatok

Az uniós programok végrehajtása, a Bizottság feladatmeghatározása alapján:

| — | az egyes projektek életciklusa során minden projektszakasz irányítása, |
| --- | --- |

—

az egyes projektek életciklusa során minden projektszakasz irányítása,

| — | minden olyan művelet lebonyolítása, mely az uniós programok irányításához szükséges, különös tekintettel a költségvetés teljesítésére (ideértve a pályázatok és támogatások odaítélését is), |
| --- | --- |

—

minden olyan művelet lebonyolítása, mely az uniós programok irányításához szükséges, különös tekintettel a költségvetés teljesítésére (ideértve a pályázatok és támogatások odaítélését is),

| — | a programok megvalósításának irányításához, valamint a programok közötti összhang és az egymást erősítő hatások fokozásához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása, |
| --- | --- |

—

a programok megvalósításának irányításához, valamint a programok közötti összhang és az egymást erősítő hatások fokozásához szükséges minden információ összegyűjtése, elemzése és a Bizottsághoz való eljuttatása,

| — | a Vállalkozási és innovációs program (EIP) tekintetében a Hivatal feladata az Enterprise Europe hálózat projektjeinek irányítása és a hálózati tevékenységek ösztönzése, öko-innovációs kísérleti és piaci bevezetést célzó projektek, valamint a magas fokon szabványosított innovációs munka irányítása (IP Base projekt). |
| --- | --- |

—

a Vállalkozási és innovációs program (EIP) tekintetében a Hivatal feladata az Enterprise Europe hálózat projektjeinek irányítása és a hálózati tevékenységek ösztönzése, öko-innovációs kísérleti és piaci bevezetést célzó projektek, valamint a magas fokon szabványosított innovációs munka irányítása (IP Base projekt).

Irányítás

1.   Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tagból áll. Az Európai Bizottság jóváhagyását követően az Irányító bizottság fogadja el a Hivatal éves munkatervét. Ezenkívül szintén az Irányító Bizottság fogadja el a Hivatal igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

2.   Igazgató

Az igazgatót az Európai Bizottság nevezi ki.

3.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

| A. | 249,8 (203,1) millió EUR, amelyből az EU hozzájárulása az általános költségvetésből: 100 %. Az operatív költségvetést a Hivatal a Bizottság felelőssége mellett hajtja végre:






  — | az IEE program részére 71,0 (72,1) millió EUR, |
| --- | --- | --- |

A.

249,8 (203,1) millió EUR, amelyből az EU hozzájárulása az általános költségvetésből: 100 %. Az operatív költségvetést a Hivatal a Bizottság felelőssége mellett hajtja végre:

—

az IEE program részére 71,0 (72,1) millió EUR,

| — | az EIP program öko-innovációs céljaira 35,2 (32,2) millió EUR, |
| --- | --- |

—

az EIP program öko-innovációs céljaira 35,2 (32,2) millió EUR,

| — | az EIP hálózatok részére 79,7 (32,0) millió EUR, |
| --- | --- |

—

az EIP hálózatok részére 79,7 (32,0) millió EUR,

| — | az MP program részére 63,8 (66,9) millió EUR. |
| --- | --- |

—

az MP program részére 63,8 (66,9) millió EUR.

| B. | 15,9 (13,3) millió EUR (ebből 100 % uniós hozzájárulás) az igazgatási költségvetésre, amelynek tekintetében a Hivatal önállóan jár el. |
| --- | --- |

B.

15,9 (13,3) millió EUR (ebből 100 % uniós hozzájárulás) az igazgatási költségvetésre, amelynek tekintetében a Hivatal önállóan jár el.

Létszám 2010. december 31-én

A teljes létszám: 142 (141)

A létszámtervben szereplő ideiglenes álláshelyek száma: 37 (37), ebből betöltött: 33 (28).

Szerződéses alkalmazottak számára fenntartott álláshelyek: 115 (110) tervezett álláshely, ebből betöltött: 109 (113).

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| a) | Operatív feladatok:
  119 = 84 % (118 – 84 %) |
| --- | --- |

a)

Operatív feladatok:

119 = 84 % (118 – 84 %)

| b) | Adminisztratív feladatok:
  23 = 16 % (23 – 16 %). |
| --- | --- |

b)

Adminisztratív feladatok:

23 = 16 % (23 – 16 %).

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

Az Intelligens Energia – Európa (IEE) programmal kapcsolatban a Hivatal 314 folyamatban lévő projektet felügyelt és 62 új támogatási szerződést írt alá. A 2010-es pályázati felhívásra 348 pályázat érkezett be. A Hivatal most először rendezett két tájékoztatót az ajánlattevőknek, amelyen több mint 50 koordinátor vett részt: ennek keretében képzésben részesültek projektjük kezdeti szakaszában. Az európai, illetve az országos információs napon 3 500-an vettek részt, vagyis kb. 20 %-kal többen, mint 2009-ben. A Hivatal most először rendezte meg a fenntartható energia európai hetét (EUSEW), 330 rendezvénnyel, ami a 2009-es számnak több mint kétszerese. Brüsszelen kívül 250 rendezvényre került sor a korábbinál négyszer több EUSEW-energianap keretében, a kapcsolódó médiamunka több mint 200 médiamegjelenést eredményezett, a brüsszeli rendezvények pedig önmagukban több mint 6 000 résztvevőt vonzottak. A Hivatal a Bizottság nevében több uniós kommunikációs kezdeményezéssel népszerűsítette a fenntartható energia terén követendő példákat, pl.: ManagEnergy kezdeményezés, iskolák közötti uniós szintű verseny, a tiszta járművek honlapja. A Hivatal emellett gondoskodott az IEE új vizuális arculatáról és grafikai megjelenéséről. Egyéb kommunikációs eredmények: 2009-hez képest megkétszereződött az IEE-projektek adatbázisának látogatottsága (1,5 millióra), a hírlevél előfizetőinek száma 25 %-kal (17 000-re) nőtt, szórólapok, projektprospektusok, hírösszefoglalók és videók készültek.

Az EIP program - Enterprise Europe hálózatnak 47 országban – köztük a 27 uniós tagállamban – több mint 580 partnerszervezet a tagja. Az EACI a 92 szerződéssel (egyedi támogatási megállapodással) kapcsolatos projektirányítási feladatain és az IPeuropAware projekten kívül az Enterprise Europe hálózat működtetésével, illetve a hálózati partnerek közötti interaktív kommunikációt szolgáló informatikai eszközök és adatbázisok kezelésével is foglalkozik. Az év folyamán került sor új nyilvános honlap, intranet és hálózati címtár bevezetésére, valamint kiválasztották az új, Merlin nevű informatikai rendszert. A belga uniós elnökséggel karöltve, Antwerpenben szervezett éves konferencia – mely a kkv-kat közvetlenül érintő uniós szintű eseményekkel és szakpolitikákkal igyekezett megismertetni a hálózati partnereket – több mint 900 résztvevőt vonzott, és 94 % fölötti elégedettségi mutatót ért el. 2010-ben a hálózati partnerek több mint 800 alkalmazottja részesült képzésben; 50 sikertörténet, illetve azokból 3 videó készült a hálózat előnyeinek illusztrálására, s ez kevés híján 4,7 millió emberhez jutott el. A hálózati projekt hatékony és eredményes végrehajtását támogatandó a Hivatal 2010 októberétől optimalizálta szervezeti felépítését: az átszervezés után egy új egység több egyedi támogatást nyújt a partnereknek a hálózat működtetéséhez, míg egy másik egység a teljes hálózatnak nyújt horizontális támogatást.

Az öko-innovációs piaci bevezetési projektek vonatkozásában a Hivatal 90 folyamatban lévő projektet felügyelt, és 47 új támogatási szerződést kötött meg. A 2010-es pályázati felhívást egy európai és 11 országos információs nap révén népszerűsítették (több mint 1 500 résztvevővel), s a felhívásra 42 %-kal több pályázat (összesen 287) érkezett be, mint 2009-ben. Valamennyi öko-innovációs projektről részletes tájékoztatással bíró, kereshető online adatbázist indítottak, amelyről 109 000 látogató 121 000 oldalt töltött le. Az elektronikus hírlevél előfizetőinek száma 41 %-kal nőtt (7 200). A program népszerűsítésére tájékoztató füzetek, szórólapok és egy videós hírösszefoglaló is készült.

A Marco Polo program vonatkozásában a Hivatal 66 folyamatban lévő projektet felügyelt, és 21 szerződést kötött meg. A 2010-es felhívásra 101 pályázat érkezett be, ami 44 %-kal több, mint 2009-ben volt. A februári európai információs napon 30 országban összesen 346-an vettek részt. A Bécsben több mint 180 résztvevővel megrendezett Marco Polo konferencia 16 médiamegjelenést eredményezett, melyek olvasóközönsége 1 millióra becsülhető. A Hivatal a megújult Marco Polo honlappal (430 000 látogató), elektronikus hírlevéllel (a tavalyinál 15 %-kal több, 1 500 előfizető) és két új videóval is népszerűsíti a Marco Polo programot. A kommunikáció egyéb eszközei a projektprospektusok, a szórólapok, a DVD-k. A médiatevékenység eredményeképp a sajtómegjelenések száma 25 %-kal nőtt 2009-hez képest (81).

Forrás: a Hivataltól származó adatok.

---

A HIVATAL VÁLASZAI

| 13. | A közel 1,5 millió EUR-s csökkenés nagyrészt az eredeti költségvetés-tervezetben nehezen előre jelezhető tényezőkkel magyarázható, úgymint a munkavállalók nagyobb mértékű fluktuációja, a fizetések vártnál alacsonyabb mértékű indexálása, a 2009. évi bérkiigazítások kifizetése körüli bizonytalanság, valamint a részmunkaidős és a gyermekgondozási szabadságon levő alkalmazottak magasabb száma. Azonban – amint azt a Számvevőszék megjegyezte – a többletforrás lehetővé tette, hogy a Hivatal korábban egyenlítse ki az új épülete berendezésének költségeit, így csökkent a visszafizetendő kamat. 2011 óta a Hivatal igyekszik pontosabban eljárni az előrejelzések tekintetében olyan módon, hogy figyelembe veszi az alkalmazotti mobilitás hatását azon hónapok számára, amelyek vonatkozásában bért fizet ki. |
| --- | --- |

13.

A közel 1,5 millió EUR-s csökkenés nagyrészt az eredeti költségvetés-tervezetben nehezen előre jelezhető tényezőkkel magyarázható, úgymint a munkavállalók nagyobb mértékű fluktuációja, a fizetések vártnál alacsonyabb mértékű indexálása, a 2009. évi bérkiigazítások kifizetése körüli bizonytalanság, valamint a részmunkaidős és a gyermekgondozási szabadságon levő alkalmazottak magasabb száma. Azonban – amint azt a Számvevőszék megjegyezte – a többletforrás lehetővé tette, hogy a Hivatal korábban egyenlítse ki az új épülete berendezésének költségeit, így csökkent a visszafizetendő kamat. 2011 óta a Hivatal igyekszik pontosabban eljárni az előrejelzések tekintetében olyan módon, hogy figyelembe veszi az alkalmazotti mobilitás hatását azon hónapok számára, amelyek vonatkozásában bért fizet ki.

| 14. | Az átvitt összegek a 2010 végén szabályszerűen vállalt és 2011-ben számlázott kötelezettségekhez kapcsolódnak. Az, hogy az átvitt előirányzatok a korábbi évekhez képest megnőttek, elsősorban a következőkkel függött össze: a Hivatal 2010. novemberi költözése; egy sikeres pályázati felhívásra beérkezett számos (2010-ben 40 %-kal több, mint 2009-ben) pályázat novemberi és decemberi értékelésének költségei, illetve a Hivatal által 2010-től kezdődően fokozatosan végrehajtott utólagos ellenőrzési stratégiával kapcsolatos szerződések vonatkozásában keletkezett számlák. Az átvitt összegek más költségvetési sorokban azonban többnyire csökkenést mutatnak. |
| --- | --- |

14.

Az átvitt összegek a 2010 végén szabályszerűen vállalt és 2011-ben számlázott kötelezettségekhez kapcsolódnak. Az, hogy az átvitt előirányzatok a korábbi évekhez képest megnőttek, elsősorban a következőkkel függött össze: a Hivatal 2010. novemberi költözése; egy sikeres pályázati felhívásra beérkezett számos (2010-ben 40 %-kal több, mint 2009-ben) pályázat novemberi és decemberi értékelésének költségei, illetve a Hivatal által 2010-től kezdődően fokozatosan végrehajtott utólagos ellenőrzési stratégiával kapcsolatos szerződések vonatkozásában keletkezett számlák. Az átvitt összegek más költségvetési sorokban azonban többnyire csökkenést mutatnak.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/87

---

JELENTÉS

a Kutatási Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/16

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Kutatási Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2007. december 14-i 2008/46/EK határozata (1) alapján hozták létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy kutatásokra vonatkozó egyes uniós tevékenységeket irányítson (2). 2009. június 15-én az Európai Bizottság az Ügynökséget hivatalosan igazgatási és operatív autonómiával ruházta fel. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Kutatási Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Bizottság 2007. december 14-i 2008/46/EK határozata (1) alapján hozták létre. Az Ügynökség a 2008. január 1-jével kezdődő és 2017. december 31-ével végződő időszakra jött létre abból a célból, hogy kutatásokra vonatkozó egyes uniós tevékenységeket irányítson (2). 2009. június 15-én az Európai Bizottság az Ügynökséget hivatalosan igazgatási és operatív autonómiával ruházta fel.

| 2. | Az Ügynökség 2010-es végleges igazgatási költségvetése 33,6 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 408 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es végleges igazgatási költségvetése 33,6 millió EUR volt. Az Ügynökség az év végén 408 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje (6). |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje (6).

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata (8) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata (8) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 20-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 11., 2008.1.15., 9. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, a gazdasági eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

6

(7)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

7

(8)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. május 24-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 6-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://ec.europa.eu/research/rea/.

11

---

MELLÉKLET

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 179. és 180. cikke) | Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.
  E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat - a KKV-ket is beleértve -, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján.
  E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja:






  a) | kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 179. és 180. cikke)

Az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is.

E célból az Unió ösztönzi a vállalkozásokat - a KKV-ket is beleértve -, valamint a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján.

E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja:

a)

kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatási központokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával;

| b) | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása az uniós kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén;

| c) | az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása; |
| --- | --- |

c)

az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és hasznosítása;

| d) | az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése. |
| --- | --- |

d)

az uniós kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése.

Az Ügynökség hatásköre

(2007. december 14-i 2008/46/EK bizottsági határozat)

Célkitűzés

Az Ügynökség célja a 7. KP keretében rábízott programoknak (az „Emberi erőforrás” programnak, a „Kapacitások” program keretében történő KKV-intézkedéseknek és az „Együttműködés” program „Világűr” és „Biztonság” témaköreinek) hatékony és eredményes irányítása, a kutatási közösség számára hatékony és eredményes szolgáltatások nyújtása, valamint a 7. KP keretén belül a megfelelő bizottsági részlegeknek központi támogató szolgáltatás nyújtása az „Együttműködés”, a „Kapacitások” és az „Emberi erőforrás” külön programok valamennyi területén.

A hatékony és eredményes programvégrehajtást tekintve az Ügynökségnek – mint az Európai Kutatási Térség támogatójának – a célja a projektirányítás javítása, a végső kedvezményezettekkel való szoros kapcsolat kialakítása, valamint az Európai Unió számára jelentős nyilvánosság biztosítása.

Feladatok

A projektek irányítását tekintve az Ügynökség a következő műveletekre vonatkozóan köt és irányít támogatási szerződéseket:

| — | pályázati felhívások előkészítése és meghirdetése, |
| --- | --- |

—

pályázati felhívások előkészítése és meghirdetése,

| — | a pályázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a pályázatok értékelése,

| — | támogatási szerződések előkészítése és megkötése, |
| --- | --- |

—

támogatási szerződések előkészítése és megkötése,

| — | a projektvégrehajtás felügyelete, beleértve a jelentések és a projekteredmények elfogadását, |
| --- | --- |

—

a projektvégrehajtás felügyelete, beleértve a jelentések és a projekteredmények elfogadását,

| — | az általános költségvetési rendelet 114. cikkének (4) bekezdése értelmében a kifizetések, a visszafizettetések, valamint a szankciók végrehajtása, különösen ha a végső kedvezményezettek szintjén történő utólagos ellenőrzéseket követően az elszámolt költségekben hibák feltárására került sor; |
| --- | --- |

—

az általános költségvetési rendelet 114. cikkének (4) bekezdése értelmében a kifizetések, a visszafizettetések, valamint a szankciók végrehajtása, különösen ha a végső kedvezményezettek szintjén történő utólagos ellenőrzéseket követően az elszámolt költségekben hibák feltárására került sor;

| — | utólagos nyilvánosság biztosítása és az eredmények terjesztése. |
| --- | --- |

—

utólagos nyilvánosság biztosítása és az eredmények terjesztése.

A 7. KP támogató szolgáltatásait tekintve az Ügynökség a következő feladatokat látja el:

| — | a pályázati felhívásokhoz nyújtott adminisztratív támogatás, |
| --- | --- |

—

a pályázati felhívásokhoz nyújtott adminisztratív támogatás,

| — | a pályázatok elektronikus úton történő fogadásának irányítása, |
| --- | --- |

—

a pályázatok elektronikus úton történő fogadásának irányítása,

| — | támogatás nyújtása a távértékelésekhez és a helyszíni értékelésekhez, |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása a távértékelésekhez és a helyszíni értékelésekhez,

| — | a kinevezési okmányok elkészítéséhez nyújtott támogatás és kifizetés folyósítása a szakértőknek, |
| --- | --- |

—

a kinevezési okmányok elkészítéséhez nyújtott támogatás és kifizetés folyósítása a szakértőknek,

| — | a 7. KP résztvevőit tartalmazó központi adatbázis (Unique Registration Facility, Egységes Regisztrációs Rendszer, URF) kezelése, beleértve a kiválasztott kedvezményezettek pénzügyi kapacitásának ellenőrzéséhez nyújtott támogatást, |
| --- | --- |

—

a 7. KP résztvevőit tartalmazó központi adatbázis (Unique Registration Facility, Egységes Regisztrációs Rendszer, URF) kezelése, beleértve a kiválasztott kedvezményezettek pénzügyi kapacitásának ellenőrzéséhez nyújtott támogatást,

| — | a Kutatási Tájékoztató Szolgálat irányítása. |
| --- | --- |

—

a Kutatási Tájékoztató Szolgálat irányítása.

Irányítás

1.   Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tagból áll. Az Európai Bizottság jóváhagyását követően az Irányító bizottság fogadja el az Ügynökség szervezeti felépítését és éves munkatervét. Ezenkívül szintén ez a bizottság fogadja el az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

2.   Igazgató

Az igazgató, akit az Európai Bizottság nevez ki, az Irányító bizottsággal együtt irányítja az Ügynökséget, végrehajtja az igazgatási költségvetést, az Ügynökségre bízott feladatoknak megfelelően létrehozza az irányítási és belsőkontroll-rendszereket, valamint elkészíti azokat a jelentéseket, amelyeket az Ügynökségnek be kell nyújtania a Bizottság részére.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Unió Tanácsának javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Igazgatási költségvetés

33,6 (21,6) millió EUR. Az Ügynökség az igazgatási költségvetést önállóan hajtja végre.

A Bizottság hatáskör-átruházási határozata alapján az Ügynökség 962,6 (811,2) millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 709 (679) millió EUR összegű kifizetési előirányzatot hajt végre.

Létszám december 31-én

A létszámtervben szereplő ideiglenes alkalmazotti álláshelyek száma: 106 (88), ebből betöltött: 99 (72).

Szerződéses alkalmazottak számára fenntartott álláshelyek: 318 (261), ebből betöltött 2010. december 31-én: 309 (238).

A teljes létszám: 408 (310) fő, amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| — | Program végrehajtása: 254 (171) fő |
| --- | --- |

—

Program végrehajtása: 254 (171) fő

| — | A 7. KP-t támogató szolgálatok: 81 (73) fő |
| --- | --- |

—

A 7. KP-t támogató szolgálatok: 81 (73) fő

| — | Irányítási és adminisztratív feladatok: 73 (66) fő |
| --- | --- |

—

Irányítási és adminisztratív feladatok: 73 (66) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Az „Emberi erőforrás” program tekintetében 2010-ben 9 pályázat lezárása és 9 értékelése. 1 670 új támogatási szerződés megkötése és 1 732 kifizetés folyósítása (nem tekintve az értékelő szakértők kifizetéseit). Az Ügynökség jelenleg e program keretében összesen 4 125(2 495) projektet irányít.

A „Kapacitások” program KKV-intézkedéseit tekintve 1 pályázat lezárása és 1 értékelése. 163 új támogatási szerződés megkötése és 243 kifizetés folyósítása (nem tekintve az értékelő szakértők kifizetéseit). Az Ügynökség jelenleg e program keretében összesen 408 (247) projektet irányít.

Az „Együttműködés” program „Világűr” és „Biztonság” témakörei esetében 2010-ben 2 pályázat lezárása és 2 értékelése. 86 új támogatási szerződés megkötése és 133 kifizetés folyósítása (nem tekintve az értékelő szakértők kifizetéseit). Az Ügynökség jelenleg e témakörök keretében összesen 153 (78) projektet irányít.

A 7. KP-hez tartozó támogató szolgáltatások keretében 2010-ben elért eredmények a következők voltak (a 2009-es adatok csak a 2009.6.15. és 2009.12.31. közötti időszakra vonatkoznak):

| — | 88 (64) pályázati felhívás megjelentetésének támogatása, |
| --- | --- |

—

88 (64) pályázati felhívás megjelentetésének támogatása,

| — | 21 766(13 832) pályázat fogadása az elektronikus pályázat-benyújtási rendszerben, |
| --- | --- |

—

21 766(13 832) pályázat fogadása az elektronikus pályázat-benyújtási rendszerben,

| — | szerződéskötés 3 847(3 067) értékelő szakértővel és 2 615(912) szakértői kifizetés (csak az Ügynökség által irányított programokra vonatkozóan), |
| --- | --- |

—

szerződéskötés 3 847(3 067) értékelő szakértővel és 2 615(912) szakértői kifizetés (csak az Ügynökség által irányított programokra vonatkozóan),

| — | 5 896(2 795) résztvevői validálás, |
| --- | --- |

—

5 896(2 795) résztvevői validálás,

| — | 7 171(3 772), a Kutatási Tájékoztató Szolgálathoz küldött kérdésre adott válasz. |
| --- | --- |

—

7 171(3 772), a Kutatási Tájékoztató Szolgálathoz küldött kérdésre adott válasz.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/93

---

JELENTÉS

az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/17

BEVEZETÉS

| 1. | A luxembourgi székhelyű Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) a 2004/858/EK bizottsági határozat (1) alapján jött létre, majd a 2008/544/EK bizottsági határozat (2) alapján átalakult. Az Ügynökséget a 2005. január 1-jével kezdődő és 2013-ban végződő időszakra hozták létre abból a célból, hogy az egészségügyhöz és a fogyasztóvédelemhez kapcsolódó uniós intézkedéseket irányítsa (3). |
| --- | --- |

1.

A luxembourgi székhelyű Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) a 2004/858/EK bizottsági határozat (1) alapján jött létre, majd a 2008/544/EK bizottsági határozat (2) alapján átalakult. Az Ügynökséget a 2005. január 1-jével kezdődő és 2013-ban végződő időszakra hozták létre abból a célból, hogy az egészségügyhöz és a fogyasztóvédelemhez kapcsolódó uniós intézkedéseket irányítsa (3).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es igazgatási költségvetése 6,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 6,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 45 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 48 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es igazgatási költségvetése 6,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 6,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 45 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 48 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (7) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 58/2003/EK tanácsi rendelet (7) 14. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (9) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (9) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (12) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzés nem kérdőjelezi meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzés nem kérdőjelezi meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉS A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A III. cím – az Ügynökség operatív tevékenységeivel kapcsolatos kiadások –alatt 1,1 millió EUR-t, azaz a kötelezettségvállalások 59 %-át áthozták a 2011-es költségvetési évre. A számviteli információk szerint az áthozott előirányzatokból hozzávetőlegesen 0,8 millió EUR aláírt, de az év végéig még végre nem hajtott szerződésekhez kapcsolódott. Ez a helyzet ellentmondott az évenkéntiség költségvetési alapelvének, amely kimondja, hogy az ilyen szerződésekkel kapcsolatos kiadások annak a pénzügyi évnek a költségvetését terhelik, amelynek során azokra ténylegesen sor kerül. |
| --- | --- |

13.

A III. cím – az Ügynökség operatív tevékenységeivel kapcsolatos kiadások –alatt 1,1 millió EUR-t, azaz a kötelezettségvállalások 59 %-át áthozták a 2011-es költségvetési évre. A számviteli információk szerint az áthozott előirányzatokból hozzávetőlegesen 0,8 millió EUR aláírt, de az év végéig még végre nem hajtott szerződésekhez kapcsolódott. Ez a helyzet ellentmondott az évenkéntiség költségvetési alapelvének, amely kimondja, hogy az ilyen szerződésekkel kapcsolatos kiadások annak a pénzügyi évnek a költségvetését terhelik, amelynek során azokra ténylegesen sor kerül.

Ezt a jelentést Olavi ALA-NISSILÄ számvevőszéki tag elnökletével az I. kamara a 2011. július 20-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 369., 2004.12.16., 73. o.

1

(2)  HL L 173., 2008.7.3., 27. o.

2

(3)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

3

Melléklet

(4)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és az ahhoz kapcsolódó jegyzeteket tartalmazzák.

6

(7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

7

(8)  Az 1653/2004/EK bizottsági rendelet 25. cikke (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

8

(9)  Az 1653/2004/EK rendelet 29. cikke.

9

(10)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 651/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 15. o.) módosított 1653/2004/EK rendelet VI. címének 1. fejezete tartalmazza.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  A végleges éves beszámolót 2011. június 16-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 29-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapon: http://eca.europa.eu vagy http://ec.europa.eu/eahc/about/about.html.

12

---

MELLÉKLET

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség (Luxembourg)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 169. cikke) | Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
  Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által. Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.
  A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében az Unió hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez. |
| --- | --- |
| Az Ügynökség hatásköre | Célkitűzések







  — | Az Ügynökség feladata az 1350/2007/EK határozattal elfogadott második közegészségügyi program (2008–2013), az 1926/2006/EK határozattal elfogadott fogyasztóvédelmi program (2007–2013), valamint a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések irányításával kapcsolatos lebonyolítási feladatok végrehajtása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. és 169. cikke)

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által. Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.

A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében az Unió hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez.

Az Ügynökség hatásköre

Célkitűzések

—

Az Ügynökség feladata az 1350/2007/EK határozattal elfogadott második közegészségügyi program (2008–2013), az 1926/2006/EK határozattal elfogadott fogyasztóvédelmi program (2007–2013), valamint a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó, az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések irányításával kapcsolatos lebonyolítási feladatok végrehajtása.

| — | Az Ügynökség ezenkívül irányítja a 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) keretében ráruházott végrehajtási intézkedések valamennyi szakaszát. |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség ezenkívül irányítja a 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) keretében ráruházott végrehajtási intézkedések valamennyi szakaszát.

Feladatok

Az alább felsorolt közösségi programok keretében az Ügynökség feladatai a 2008. szeptember 9-én elfogadott hatáskör-átruházási okiratnak (1) megfelelően az alábbiak:

| | Közegészségügyi program (2003–2008) – 1786/2002/EK határozat |
| --- | --- |

Közegészségügyi program (2003–2008) – 1786/2002/EK határozat

| | Közegészségügyi program (2008–2013) – 1350/2007/EK határozat |
| --- | --- |

Közegészségügyi program (2008–2013) – 1350/2007/EK határozat

| | Fogyasztóvédelmi program (2007–2013) – 1926/2006/EK határozat |
| --- | --- |

Fogyasztóvédelmi program (2007–2013) – 1926/2006/EK határozat

| | Élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések – 882/2004/EK rendelet és 2000/29/EK irányelv:






  a) | a projektciklus összes szakaszának irányítása; |
| --- | --- | --- |

Élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések – 882/2004/EK rendelet és 2000/29/EK irányelv:

a)

a projektciklus összes szakaszának irányítása;

| b) | az ezen programok és intézkedések keretében megvalósuló projektek monitorozása, ideértve a szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

b)

az ezen programok és intézkedések keretében megvalósuló projektek monitorozása, ideértve a szükséges lépéseket;

| c) | adatok gyűjtése, feldolgozása és terjesztése, különös tekintettel az összes olyan információ összeállítására, elemzésére és a Bizottságnak való eljuttatására, amelyre szükség van a közösségi programok és intézkedések megvalósításának irányításához, valamint az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek más programjaival történő együttműködés előmozdításához és az egymást erősítő hatások fokozásához; |
| --- | --- |

c)

adatok gyűjtése, feldolgozása és terjesztése, különös tekintettel az összes olyan információ összeállítására, elemzésére és a Bizottságnak való eljuttatására, amelyre szükség van a közösségi programok és intézkedések megvalósításának irányításához, valamint az Unió, a tagállamok, illetve nemzetközi szervezetek más programjaival történő együttműködés előmozdításához és az egymást erősítő hatások fokozásához;

| d) | találkozók, szemináriumok, előadások és képzések szervezése; |
| --- | --- |

d)

találkozók, szemináriumok, előadások és képzések szervezése;

| e) | a programok hatásértékelésének támogatása, ideértve elsősorban a programok végrehajtásának éves és/vagy félidős értékelését; továbbá a Bizottság által megszabott értékelésekből adódó feladatok elvégzése; |
| --- | --- |

e)

a programok hatásértékelésének támogatása, ideértve elsősorban a programok végrehajtásának éves és/vagy félidős értékelését; továbbá a Bizottság által megszabott értékelésekből adódó feladatok elvégzése;

| f) | a Bizottság által tervezett és végrehajtott tájékoztatási műveletek eredményeinek terjesztése; |
| --- | --- |

f)

a Bizottság által tervezett és végrehajtott tájékoztatási műveletek eredményeinek terjesztése;

| g) | átfogó adatok készítése a kontrollokkal és a felügyelettel kapcsolatban; |
| --- | --- |

g)

átfogó adatok készítése a kontrollokkal és a felügyelettel kapcsolatban;

| h) | részvétel a finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban. |
| --- | --- |

h)

részvétel a finanszírozási határozatok előkészítő munkálataiban.

Irányítás

1.   Irányító bizottság

Az Európai Bizottság által kinevezett öt tagból áll. Az irányító bizottság tagjait két évre nevezik ki.

Az Európai Bizottság jóváhagyását követően az Irányító bizottság fogadja el az Ügynökség éves munkatervét. Ezenkívül szintén az Irányító bizottság fogadja el az Ügynökség igazgatási költségvetését és éves tevékenységi jelentését.

2.   Igazgató

Az igazgatót az Európai Bizottság nevezi ki, négy évre.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés:

2010-ben az Ügynökség igazgatási költségvetése 6,77 millió EUR-t tett ki.

Létszám 2010. december 31-én

2010. december 31-én az Ügynökségnél 45 fő volt személyi állományban, ebből 11 ideiglenes és 34 szerződéses alkalmazott volt.

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

1.   A 2003–2008-as közegészségügyi program keretében a 2005., 2006., 2007., 2008. és 2009. években odaítélt támogatások monitorozása; sikeresen lezárt tárgyalások a 2009-es ajánlattételi felhívások eredményeként odaítélendő támogatások tekintetében, ideértve a „Konferenciák”, „Működési támogatások” és „Közös fellépések” projekteket, valamint a 2010. évi ajánlattételi felhívások irányítása. A 2007–2013-as fogyasztóvédelmi programhoz tartozó 2008-as ajánlattételi felhívások és pályázatok keretében odaítélt támogatások és szerződések véglegesítése, valamint az élelmiszer-biztonsági képzésre vonatkozó intézkedések keretében meghirdetett 2007., 2008. és 2009. évi pályázatok keretében odaítélt szerződések monitorozása.

2.1.   A közegészségügyi program munkaterve

| — | A közegészségügyi program 2010. évi ajánlattételi felhívásainak lebonyolítása. 177 pályázat érkezett be. Ebből 115 projektekre, 10 közös fellépésekre, 25 működési támogatásra és 27 konferenciákra vonatkozott. |
| --- | --- |

—

A közegészségügyi program 2010. évi ajánlattételi felhívásainak lebonyolítása. 177 pályázat érkezett be. Ebből 115 projektekre, 10 közös fellépésekre, 25 működési támogatásra és 27 konferenciákra vonatkozott.

| — | A nemzetközi szervezetekkel kötött szerződések végrehajtása, ideértve az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) által az Ügynökségnek átadott projektek lebonyolítását. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi szervezetekkel kötött szerződések végrehajtása, ideértve az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) által az Ügynökségnek átadott projektek lebonyolítását.

| — | A közegészségügyi program 2010. évi munkatervében szereplő pályázatok kiírása és a szerződések megkötése. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság megbízásából az Ügynökség kilenc pályázati felhívást tett közzé. |
| --- | --- |

—

A közegészségügyi program 2010. évi munkatervében szereplő pályázatok kiírása és a szerződések megkötése. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság megbízásából az Ügynökség kilenc pályázati felhívást tett közzé.

| — | Szakértői találkozók szervezése. Két szakmai műhely szervezése a projektkoordinátorok részére. Évente kétszer találkozó szervezése a Nemzeti Fókuszpontokkal (NFP). Az Európai Népegészségügyi Szövetség (EUPHA) konferenciájának a keretein belül az Ügynökség az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósággal közösen rendezett szakmai műhelyt a közös finanszírozású közegészségügyi projektek uniós hozzáadott értékének megvitatására. A műhelymunka célja azoknak a kulcsfogalmaknak/elgondolásoknak a terjesztése volt, amelyek az elkövetkezendő ajánlattételi felhívások szerves részét fogják képezni. Az Ügynökség december elején Brüsszelben, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósággal és a belga elnökséggel közösen szakmai műhelyt rendezett a DG SANCO beltéri levegővel és környezeti egészséggel foglalkozó projektjeinek szakértői csoportja és a tagállamok képviselői részvételével. 2010 decemberében sor került egy, a közvetlenül az uniós, tagállami, regionális vagy helyi szintű szakpolitikákba illeszkedő, az Unió által támogatott közegészségügyi projektek által összegyűjtött bizonyítékokat tárgyaló szakmai műhelyre. |
| --- | --- |

—

Szakértői találkozók szervezése. Két szakmai műhely szervezése a projektkoordinátorok részére. Évente kétszer találkozó szervezése a Nemzeti Fókuszpontokkal (NFP). Az Európai Népegészségügyi Szövetség (EUPHA) konferenciájának a keretein belül az Ügynökség az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósággal közösen rendezett szakmai műhelyt a közös finanszírozású közegészségügyi projektek uniós hozzáadott értékének megvitatására. A műhelymunka célja azoknak a kulcsfogalmaknak/elgondolásoknak a terjesztése volt, amelyek az elkövetkezendő ajánlattételi felhívások szerves részét fogják képezni. Az Ügynökség december elején Brüsszelben, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósággal és a belga elnökséggel közösen szakmai műhelyt rendezett a DG SANCO beltéri levegővel és környezeti egészséggel foglalkozó projektjeinek szakértői csoportja és a tagállamok képviselői részvételével. 2010 decemberében sor került egy, a közvetlenül az uniós, tagállami, regionális vagy helyi szintű szakpolitikákba illeszkedő, az Unió által támogatott közegészségügyi projektek által összegyűjtött bizonyítékokat tárgyaló szakmai műhelyre.

2.2.   A fogyasztóvédelmi program munkaterve

| — | Ajánlattételi felhívások. Az Ügynökség 2010-ben 7 ajánlattételi felhívást tett közzé. |
| --- | --- |

—

Ajánlattételi felhívások. Az Ügynökség 2010-ben 7 ajánlattételi felhívást tett közzé.

| — | Tisztviselői csereprogram (az általános termékbiztonság és a központi termékosztályozás területén). Az Ügynökség 22 nyertes pályázat támogatásában vett részt, amelyek lehetőséget nyújtottak arra, hogy litván, szlovén, francia, szlovák, osztrák, észt, német, spanyol és ciprusi, a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős tisztviselők megosszák egyesült királysági, német, osztrák, ciprusi, portugál, szlovák, spanyol, olasz, francia, belga és holland kollégáikkal az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv és a 2006/2004/EK, a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat és ismereteiket. |
| --- | --- |

—

Tisztviselői csereprogram (az általános termékbiztonság és a központi termékosztályozás területén). Az Ügynökség 22 nyertes pályázat támogatásában vett részt, amelyek lehetőséget nyújtottak arra, hogy litván, szlovén, francia, szlovák, osztrák, észt, német, spanyol és ciprusi, a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős tisztviselők megosszák egyesült királysági, német, osztrák, ciprusi, portugál, szlovák, spanyol, olasz, francia, belga és holland kollégáikkal az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv és a 2006/2004/EK, a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat és ismereteiket.

| — | Közös fellépések (általános termékbiztonság/központi termékosztályozás). Az Ügynökség támogatott egy olyan projektet, amelyik a követendő példák tagállamok közötti megosztása és megvalósítása révén hivatott előmozdítani a határokon átnyúló együttműködést és növelni a fogyasztói termékek biztonságát. A termékspecifikus tevékenységek magukba foglalták a következő termékek piacainak felügyeletét: gyermekek számára vonzó élelmiszer-utánzatok, gyermekek számára készült jelmezek, lézer mutatópálcák, létrák, valamint láthatósági öltözékek és kiegészítők. |
| --- | --- |

—

Közös fellépések (általános termékbiztonság/központi termékosztályozás). Az Ügynökség támogatott egy olyan projektet, amelyik a követendő példák tagállamok közötti megosztása és megvalósítása révén hivatott előmozdítani a határokon átnyúló együttműködést és növelni a fogyasztói termékek biztonságát. A termékspecifikus tevékenységek magukba foglalták a következő termékek piacainak felügyeletét: gyermekek számára vonzó élelmiszer-utánzatok, gyermekek számára készült jelmezek, lézer mutatópálcák, létrák, valamint láthatósági öltözékek és kiegészítők.

| — | Működési támogatások európai fogyasztóvédelmi szervezeteknek. Az európai fogyasztóvédelmi szervezeteket és a szabványosítási eljárásban résztvevő fogyasztóvédelmi szervezeteket érintő pályázat keretében az Ügynökség partnerségi támogatási megállapodásokat kötött az Európai Fogyasztók Szervezetével (BEUC) és az ANEC-kel (Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban). |
| --- | --- |

—

Működési támogatások európai fogyasztóvédelmi szervezeteknek. Az európai fogyasztóvédelmi szervezeteket és a szabványosítási eljárásban résztvevő fogyasztóvédelmi szervezeteket érintő pályázat keretében az Ügynökség partnerségi támogatási megállapodásokat kötött az Európai Fogyasztók Szervezetével (BEUC) és az ANEC-kel (Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban).

| — | Európai fogyasztóvédelmi központok hálózata (ECC-Net). Az Ügynökség ajánlattételi felhívást tett közzé az Európai Fogyasztóvédelmi Központok működéséhez való pénzügyi hozzájárulásra. Ennek eredményeként az Ügynökség 28 támogatási megállapodást írt alá. |
| --- | --- |

—

Európai fogyasztóvédelmi központok hálózata (ECC-Net). Az Ügynökség ajánlattételi felhívást tett közzé az Európai Fogyasztóvédelmi Központok működéséhez való pénzügyi hozzájárulásra. Ennek eredményeként az Ügynökség 28 támogatási megállapodást írt alá.

| — | Pályázati felhívások. Pályázati felhívások és 4 konkrét szolgáltatások nyújtására vonatkozó felhívás közzétételére került sor. |
| --- | --- |

—

Pályázati felhívások. Pályázati felhívások és 4 konkrét szolgáltatások nyújtására vonatkozó felhívás közzétételére került sor.

| — | Európai iskolák diáknaptára. Az Európa Naptár gimnazistáknak szóló olyan diáknaptár, mely a házi feladatok és egyéb, iskolával kapcsolatos feljegyzések vezetésére szolgál. A Bizottság számos főigazgatósága és egyéb uniós intézmények is nyújtanak tartalmi és pénzügyi hozzájárulást. 2010 során keretmegállapodás jött létre a „Generation Europe” alapítvánnyal, mint szerződtetett vállalkozóval az Európa Naptár és tanári útmutató 2011/2012-es kiadásának összeállítására, kinyomtatására és terjesztésére. A keretmegállapodás irányítójaként az Ügynökség koordinálta és monitorozta a projekt végrehajtását: a Bizottság különböző főigazgatóságai és a Gazdasági és Szociális Bizottság 21 szerződését hagyta jóvá. |
| --- | --- |

—

Európai iskolák diáknaptára. Az Európa Naptár gimnazistáknak szóló olyan diáknaptár, mely a házi feladatok és egyéb, iskolával kapcsolatos feljegyzések vezetésére szolgál. A Bizottság számos főigazgatósága és egyéb uniós intézmények is nyújtanak tartalmi és pénzügyi hozzájárulást. 2010 során keretmegállapodás jött létre a „Generation Europe” alapítvánnyal, mint szerződtetett vállalkozóval az Európa Naptár és tanári útmutató 2011/2012-es kiadásának összeállítására, kinyomtatására és terjesztésére. A keretmegállapodás irányítójaként az Ügynökség koordinálta és monitorozta a projekt végrehajtását: a Bizottság különböző főigazgatóságai és a Gazdasági és Szociális Bizottság 21 szerződését hagyta jóvá.

| — | DOLCETA. A Dolceta a 27 tagállam polgárai részére kifejlesztett on-line fogyasztóvédelmi oktatási eszköz. Az erre a szolgáltatásra vonatkozó pályázat kiírására 2010-ben került sor. |
| --- | --- |

—

DOLCETA. A Dolceta a 27 tagállam polgárai részére kifejlesztett on-line fogyasztóvédelmi oktatási eszköz. Az erre a szolgáltatásra vonatkozó pályázat kiírására 2010-ben került sor.

| — | Fogyasztói piacokkal kapcsolatos tanulmányok. A fogyasztói piacok tanulmányozására vonatkozó keretmegállapodás alapján három konkrét szerződés került megkötésre. Az Ügynökség ezenkívül aláírt egy további szerződést is egy 51 fogyasztói piacot érintő átfogó piaci felmérés elkészítésére. |
| --- | --- |

—

Fogyasztói piacokkal kapcsolatos tanulmányok. A fogyasztói piacok tanulmányozására vonatkozó keretmegállapodás alapján három konkrét szerződés került megkötésre. Az Ügynökség ezenkívül aláírt egy további szerződést is egy 51 fogyasztói piacot érintő átfogó piaci felmérés elkészítésére.

2.3.   Az élelmiszerbiztonsági képzésre vonatkozó BTSF program munkaterve:

| — | Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság által az Ügynökség hatáskörébe utalt, a 2007. és 2008. évi pályázatok eredményeként kiválasztott projektekkel kapcsolatos, valamint a 2009. évi pályázat során odaítélt szerződések monitorozása. A DG SANCO-val kötött megállapodás értelmében a főigazgatóság egy 6 - a BTSF program keretében megkötött - szerződésből álló csomagot utalt az Ügynökség hatáskörébe. Az Ügynökség nyomon követte a 2009-ben kiírt pályázat eredményeként odaítélt 7 új szerződésben meghatározott programok alakulását. |
| --- | --- |

—

Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság által az Ügynökség hatáskörébe utalt, a 2007. és 2008. évi pályázatok eredményeként kiválasztott projektekkel kapcsolatos, valamint a 2009. évi pályázat során odaítélt szerződések monitorozása. A DG SANCO-val kötött megállapodás értelmében a főigazgatóság egy 6 - a BTSF program keretében megkötött - szerződésből álló csomagot utalt az Ügynökség hatáskörébe. Az Ügynökség nyomon követte a 2009-ben kiírt pályázat eredményeként odaítélt 7 új szerződésben meghatározott programok alakulását.

| — | 2010. évi pályázatok meghirdetése és a szerződések megkötése. A képzési programokra rendelkezésre álló költségvetés összege 13 320 000 EUR volt. 10 pályázati felhívás, illetve versenytárgyalási felhívás közzétételére került sor. |
| --- | --- |

—

2010. évi pályázatok meghirdetése és a szerződések megkötése. A képzési programokra rendelkezésre álló költségvetés összege 13 320 000 EUR volt. 10 pályázati felhívás, illetve versenytárgyalási felhívás közzétételére került sor.

3.   A közegészségügyi programmal, a fogyasztóvédelmi programmal, a BTSF programból finanszírozott projektekkel, illetve a végrehajtó ügynökség 2010. évi tevékenységeivel kapcsolatos információk összeállítása és terjesztése.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

(1)  A Bizottság 2008. szeptember 9-i határozata az Ügynökség részére történő hatáskör-átruházásról.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 13. | Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszéknek az átvitt előirányzatok – különösen az Ügynökség működésével kapcsolatos kiadásokról szóló III. cím alattiak – további csökkentésére vonatkozó megállapítását. Ennek érdekében az Ügynökség újra felülvizsgálja a költségvetés tervezését és a beszámolási eszközt, továbbá intézkedéseket kezdeményez az év első felében elfogadott munkaprogram alapján. Ennek következtében a végrehajtott kifizetési előirányzatok aránya az év végére várhatóan növekedni fog. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség tudomásul veszi a Számvevőszéknek az átvitt előirányzatok – különösen az Ügynökség működésével kapcsolatos kiadásokról szóló III. cím alattiak – további csökkentésére vonatkozó megállapítását. Ennek érdekében az Ügynökség újra felülvizsgálja a költségvetés tervezését és a beszámolási eszközt, továbbá intézkedéseket kezdeményez az év első felében elfogadott munkaprogram alapján. Ennek következtében a végrehajtott kifizetési előirányzatok aránya az év végére várhatóan növekedni fog.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/100 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/100

---

JELENTÉS

az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/18

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Vasúti Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség), amelynek székhelye Lille-ben és Valenciennes-ben van, a 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján hozták létre (1). Az Ügynökség célja a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése és közös biztonsági koncepció kialakítása egy versenyképesebb és magas biztonsági szintű európai vasúti ágazat kialakítása érdekében (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Vasúti Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség), amelynek székhelye Lille-ben és Valenciennes-ben van, a 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján hozták létre (1). Az Ügynökség célja a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése és közös biztonsági koncepció kialakítása egy versenyképesebb és magas biztonsági szintű európai vasúti ágazat kialakítása érdekében (2).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es költségvetése 24,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 21 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 142 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 127 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es költségvetése 24,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 21 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 142 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 127 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A 2011-re áthozott előirányzatok összege 5,5 millió EUR volt. Ebből 4,3 millió EUR (78 %) 2011-ben leszállítandó árukhoz és nyújtandó szolgáltatásokhoz kapcsolódik. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott és nem egyeztethető össze az évenkéntiség számviteli alapelvével. |
| --- | --- |

13.

A 2011-re áthozott előirányzatok összege 5,5 millió EUR volt. Ebből 4,3 millió EUR (78 %) 2011-ben leszállítandó árukhoz és nyújtandó szolgáltatásokhoz kapcsolódik. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott és nem egyeztethető össze az évenkéntiség számviteli alapelvével.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

1

(2)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazzák.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 15-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu, illetve www.era.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Vasúti Ügynökség (Lille/Valenciennes)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése) | „A 90. cikk végrehajtása céljából és a közlekedés sajátosságainak figyelembevételével az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően meghatározza:






  a) | a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat; |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése)

„A 90. cikk végrehajtása céljából és a közlekedés sajátosságainak figyelembevételével az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően meghatározza:

a)

a valamely tagállam területére irányuló vagy onnan kiinduló, illetve egy vagy több tagállam területén áthaladó nemzetközi közlekedésre alkalmazandó közös szabályokat;

| b) | azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó közlekedési szolgáltatásokat végezhet; |
| --- | --- |

b)

azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tagállamban egy ott nem honos fuvarozó közlekedési szolgáltatásokat végezhet;

| c) | a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

a közlekedés biztonságát javító intézkedéseket;

| d) | az egyéb megfelelő rendelkezéseket.” |
| --- | --- |

d)

az egyéb megfelelő rendelkezéseket.”

Az Ügynökség hatásköre

(Az Európai Parlament és a Tanács 881/2004/EK rendelete)

Célkitűzések

Szakmai kérdésekben azoknak az uniós jogszabályoknak a végrehajtásához való hozzájárulás, amelyek célja:

| — | a vasúti ágazat versenypozíciójának javítása, |
| --- | --- |

—

a vasúti ágazat versenypozíciójának javítása,

| — | az európai vasúti rendszer biztonsága tekintetében közös koncepció kialakítása |
| --- | --- |

—

az európai vasúti rendszer biztonsága tekintetében közös koncepció kialakítása

egy határok nélküli európai vasúti térség megteremtésének és a magas szintű biztonság szavatolásának érdekében.

Feladatok

1.   Ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára a következőkkel kapcsolatosan:

| — | a közösségi vasutak biztonságáról szóló (2004/49/EK) irányelv által előírt közös biztonsági módszerek (KBM) és közös biztonsági célok (KBC), |
| --- | --- |

—

a közösségi vasutak biztonságáról szóló (2004/49/EK) irányelv által előírt közös biztonsági módszerek (KBM) és közös biztonsági célok (KBC),

| — | biztonsági tanúsítványok és a biztonság területére vonatkozó intézkedések, |
| --- | --- |

—

biztonsági tanúsítványok és a biztonság területére vonatkozó intézkedések,

| — | átjárhatósági műszaki előírások kidolgozása, |
| --- | --- |

—

átjárhatósági műszaki előírások kidolgozása,

| — | a kölcsönös átjárhatóság monitoringja, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóság monitoringja,

| — | a karbantartó műhelyek tanúsítása, |
| --- | --- |

—

a karbantartó műhelyek tanúsítása,

| — | szakmai ismeretek, |
| --- | --- |

—

szakmai ismeretek,

| — | a gördülőállomány nyilvántartása. |
| --- | --- |

—

a gördülőállomány nyilvántartása.

2.   Szakvélemények kibocsátása a következőkről:

| — | nemzeti biztonsági szabályok, |
| --- | --- |

—

nemzeti biztonsági szabályok,

| — | az elismert szervezetek által végzett munka minőségének monitoringja, |
| --- | --- |

—

az elismert szervezetek által végzett munka minőségének monitoringja,

| — | a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatósága. |
| --- | --- |

—

a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatósága.

3.   A tagállami szervek koordinálása

A tagállami biztonsági hatóságok és vizsgáló testületek munkájának összehangolása (a 2004/49/EK irányelv 17. és 21. cikke értelmében).

4.   Kiadványok és adatbázisok

| — | jelentés a biztonsági teljesítményről (kétévente), |
| --- | --- |

—

jelentés a biztonsági teljesítményről (kétévente),

| — | jelentés a kölcsönös átjárhatóság fejlődéséről (kétévente), |
| --- | --- |

—

jelentés a kölcsönös átjárhatóság fejlődéséről (kétévente),

| — | a biztonsági dokumentumok nyilvános adatbázisa, |
| --- | --- |

—

a biztonsági dokumentumok nyilvános adatbázisa,

| — | a kölcsönös átjárhatóságról szóló dokumentumok nyilvános jegyzéke. |
| --- | --- |

—

a kölcsönös átjárhatóságról szóló dokumentumok nyilvános jegyzéke.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Tagjai: egy-egy képviselő valamennyi tagállamból, a Bizottság négy képviselője, valamint az érintett szakmai ágazatok hat, szavazati jog nélküli képviselője.

2.   Igazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság javaslata alapján.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

24 (21) millió EUR

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 139 (124)

Betöltött álláshelyek száma 2010. dec. 31-én: 133 (113)

Egyéb alkalmazottak: 15 (14)

A teljes létszám: 148 (127), a következő megoszlásban:

| — | operatív feladatok: 101 (84) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 101 (84)

| — | adminisztratív feladatok: 47 (43) |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 47 (43)

Tevékenységek és szolgáltatások 2010-ben

Biztonsági minősítésekre, így többek között az egységes uniós biztonsági minősítési rendszerre való átállásra vonatkozó ajánlások; továbbá ajánlások a vonatvezetői engedély és az arra vonatkozó nyilvántartás uniós formátumával, valamint a karbantartó műhelyek és karbantartást végző vállalkozások minősítési rendszerével kapcsolatban.

Biztonsági szabályokra vonatkozó ajánlások – értékelés arról, hogy az országos biztonsági szabályokat hogyan teszik hozzáférhetővé; annak vizsgálata, hogy a vasútbiztonsági irányelvet hogyan ültették át a tagállamok saját szabályozói rendszerükbe.

Ajánlások a biztonsági ügyekről szóló beszámolás rendszerére vonatkozóan, beleértve a közös biztonsági mutatószámokat, a biztonsági hatóságok és vizsgáló hatóságok együttműködését, valamint a biztonsággal kapcsolatos teljesítményről szóló számadást a tagállamokban.

Ajánlások a biztonsági szempontok értékelésére nézve, beleértve a közös biztonsági módszereket is.

Kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokra, illetve felülvizsgálatukra vonatkozó ajánlások. A hatókör kiterjesztésének és a hibák kijavításának értékelése.

Vasútbiztonsági jelentés közzététele.

Szakvélemények készítése a tagállami szabályozásról és az elismert szervezetek munkájának felügyelete.

Kölcsönös átjárhatósági és biztonsági nyilvántartások létrehozása és vezetése.

Az ERTMS (Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer) rendszerhatósági és változáskontroll menedzseri feladatainak ellátása; segítség a Bizottságnak az ERTMS projektek értékelésében.

A járműengedélyekre vonatkozó tagállami szabályok egybevetését lehetővé tevő szakmai anyag megtervezése és összeállítása, valamint a szabályok minősítése a kölcsönös elfogadhatóság szempontjából.

Valamennyi ajánláshoz hatásvizsgálat mellékelése.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 13. | Az Ügynökség keresi a lehetőséget, hogy a tanulmányokra keretszerződéseket kössön. Ennek keretében lehetővé válik majd, hogy a költségvetés elfogadását követően lényegesen hamarabb konkrét szerződéseket írjon alá. Ezenkívül az Ügynökség felülvizsgálja a 2011. és a 2012. évekre vonatozó költségvetési előrejelzéseit annak érdekében, hogy azok jobban tükrözzék a valós igényeit és a lehető leghatékonyabban használja fel a költségvetési forrásait. |
| --- | --- |

13.

Az Ügynökség keresi a lehetőséget, hogy a tanulmányokra keretszerződéseket kössön. Ennek keretében lehetővé válik majd, hogy a költségvetés elfogadását követően lényegesen hamarabb konkrét szerződéseket írjon alá. Ezenkívül az Ügynökség felülvizsgálja a 2011. és a 2012. évekre vonatozó költségvetési előrejelzéseit annak érdekében, hogy azok jobban tükrözzék a valós igényeit és a lehető leghatékonyabban használja fel a költségvetési forrásait.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/106

---

JELENTÉS

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hatóság válaszaival együtt

2011/C 366/19

BEVEZETÉS

| 1. | A pármai székhelyű Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság) az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Hatóság fő feladata, hogy tudományos információkat szolgáltasson az uniós joganyag kidolgozásához, adatokat gyűjtsön és vizsgáljon a kockázatok azonosítása és monitorozása céljából, valamint hogy független tájékoztatást nyújtson ezen kockázatokról (2). |
| --- | --- |

1.

A pármai székhelyű Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság) az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Hatóság fő feladata, hogy tudományos információkat szolgáltasson az uniós joganyag kidolgozásához, adatokat gyűjtsön és vizsgáljon a kockázatok azonosítása és monitorozása céljából, valamint hogy független tájékoztatást nyújtson ezen kockázatokról (2).

| 2. | A Hatóság 2010-es költségvetése 74,7 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 71,4 millió EUR-val. A Hatóság az év végén 433 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 407 volt. |
| --- | --- |

2.

A Hatóság 2010-es költségvetése 74,7 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 71,4 millió EUR-val. A Hatóság az év végén 433 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 407 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hatóság éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hatóság éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hatóság pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hatóság pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hatóság éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hatóság éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hatóság pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hatóság pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hatóság 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 13. | Az igazgatótanács tagjainak érdeknyilatkozatait az elnök vizsgálja meg az alelnökök segítségével. Ez a vizsgálat nem elég szigorú és nem elég részletes. Hasonló összeférhetetlenségi helyzetekben különböző megoldási módszereket alkalmaznak. Ezen eljárás teljességén és átláthatóságán javítani lehetne. |
| --- | --- |

13.

Az igazgatótanács tagjainak érdeknyilatkozatait az elnök vizsgálja meg az alelnökök segítségével. Ez a vizsgálat nem elég szigorú és nem elég részletes. Hasonló összeférhetetlenségi helyzetekben különböző megoldási módszereket alkalmaznak. Ezen eljárás teljességén és átláthatóságán javítani lehetne.

| 14. | Egyes munkaerő-felvételi eljárásokat hiányosságok jellemeztek: nem tartották tiszteletben az írásbeli vizsgák anonimitását, a felvételi eljárás különböző fordulóiba való bejutáshoz szükséges minimális pontszámot csak az értékelés megkezdése után határozták meg, és többféleképpen értelmezhető kritériumokat alkalmaztak. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

14.

Egyes munkaerő-felvételi eljárásokat hiányosságok jellemeztek: nem tartották tiszteletben az írásbeli vizsgák anonimitását, a felvételi eljárás különböző fordulóiba való bejutáshoz szükséges minimális pontszámot csak az értékelés megkezdése után határozták meg, és többféleképpen értelmezhető kritériumokat alkalmaztak. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Hatóság hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Hatóság pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 16-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 1-jén érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/HowWeWork/Funding/efsa_locale-1178620753812_Accounts.htm.

11

---

MELLÉKLET

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Parma)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | Információgyűjtés:







  — | Áruk szabad mozgása (a Szerződés 37. cikke). |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

Információgyűjtés:

—

Áruk szabad mozgása (a Szerződés 37. cikke).

| — | Hozzájárulás az egészség és a biztonság magas színvonalú védelméhez, valamint a magas színvonalú környezetvédelemhez és fogyasztóvédelemhez, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre (a Szerződés 95. cikke). |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az egészség és a biztonság magas színvonalú védelméhez, valamint a magas színvonalú környezetvédelemhez és fogyasztóvédelemhez, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre (a Szerződés 95. cikke).

| — | Közös kereskedelempolitika (a Szerződés 133. cikke). |
| --- | --- |

—

Közös kereskedelempolitika (a Szerződés 133. cikke).

A Hatóság hatásköre

(Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete)

Célkitűzések

| — | Tudományos szakvélemények kialakítása, valamint tudományos és szakmai segítségnyújtás azon jogszabályokhoz és szakpolitikákhoz, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az élelmiszerek és takarmányok biztonságára. |
| --- | --- |

—

Tudományos szakvélemények kialakítása, valamint tudományos és szakmai segítségnyújtás azon jogszabályokhoz és szakpolitikákhoz, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az élelmiszerek és takarmányok biztonságára.

| — | Független információk szolgáltatása az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról. |
| --- | --- |

—

Független információk szolgáltatása az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról.

| — | Hozzájárulás az emberi élet és egészség magas szintű védelmének kialakításához. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az emberi élet és egészség magas szintű védelmének kialakításához.

| — | A kockázatok jellemzéséhez és monitorozásához szükséges adatok gyűjtése és elemzése. |
| --- | --- |

—

A kockázatok jellemzéséhez és monitorozásához szükséges adatok gyűjtése és elemzése.

Feladatok

| — | Tudományos szakvélemények és tanulmányok kiadása. |
| --- | --- |

—

Tudományos szakvélemények és tanulmányok kiadása.

| — | Egységes kockázatértékelési módszerek kialakítása. |
| --- | --- |

—

Egységes kockázatértékelési módszerek kialakítása.

| — | Segítségnyújtás a Bizottságnak. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás a Bizottságnak.

| — | A szükséges tudományos és szakmai adatok kutatása, elemzése és összegzése. |
| --- | --- |

—

A szükséges tudományos és szakmai adatok kutatása, elemzése és összegzése.

| — | Az új kockázatok felismerése és jellemzése. |
| --- | --- |

—

Az új kockázatok felismerése és jellemzése.

| — | A hasonló területeken tevékenykedő szervezetek hálózatának létrehozása. |
| --- | --- |

—

A hasonló területeken tevékenykedő szervezetek hálózatának létrehozása.

| — | Tudományos és szakmai segítségnyújtás válságkezelés során. |
| --- | --- |

—

Tudományos és szakmai segítségnyújtás válságkezelés során.

| — | A nemzetközi együttműködés javítása. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi együttműködés javítása.

| — | Megbízható, objektív és könnyen érthető információk nyújtása a nyilvánosság és az érdekelt felek részére. |
| --- | --- |

—

Megbízható, objektív és könnyen érthető információk nyújtása a nyilvánosság és az érdekelt felek részére.

| — | Részvétel a Bizottság sürgősségi riasztórendszerében. |
| --- | --- |

—

Részvétel a Bizottság sürgősségi riasztórendszerében.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

A Tanács által (az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal együttműködésben) kinevezett 14 tag és a Bizottság egy képviselője.

Feladatok

A munkaterv és a költségvetés elfogadása, illetve gondoskodás azok végrehajtásáról.

2.   Ügyvezető igazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján, európai parlamenti meghallgatást követően.

3.   Tanácsadó fórum

Összetétel

A tagállamok egy-egy képviselője.

Feladatok

Tanácsadás az ügyvezető igazgatónak.

4.   Tudományos Bizottság és tudományos testületek

A Hatóság tudományos szakvéleményeinek kialakítása.

5.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

6.   Belső ellenőrzés

A Hatóság belső ellenőrzési csoportja.

Az Európai Bizottság belső ellenőrzési szolgálata.

7.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Hatóság rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Költségvetés

74,7 (71,4) millió EUR, amelyből az Unió hozzájárulása: 100 % (100 %).

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 355 (355), ebből betöltött:

330 (326) alkalmazott (ideiglenes alkalmazottak és tisztviselők)

Egyéb alkalmazottak: 103 (81) (szerződéses alkalmazottak, kirendelt tagállami szakértők)

A teljes létszám: 433 (407), az alábbi megoszlásban:

| | Operatív feladatok: 323 (324) |
| --- | --- |

Operatív feladatok: 323 (324)

| | Adminisztratív feladatok: 110 (83) |
| --- | --- |

Adminisztratív feladatok: 110 (83)

Megjegyezzük, hogy a Hatóság 2010. december 31-ig kiküldött 21 felvételi értesítőt, és ezzel a teljes létszám 454-re emelkedik.

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Tudományos outputok és kapcsolódó publikációk 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)
   (1)

1. tevékenység:   Tudományos szakvélemények, tanácsok és kockázatértékelési módszerek biztosítása

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott útmutatás: 2 (6) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott útmutatás: 2 (6)

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott szakvélemények: 48 (72) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott szakvélemények: 48 (72)

| — | A Hatóság által kiadott tudományos jelentés: 5 (3) |
| --- | --- |

—

A Hatóság által kiadott tudományos jelentés: 5 (3)

| — | A Hatóság által kiadott nyilatkozatok: 4 (4) |
| --- | --- |

—

A Hatóság által kiadott nyilatkozatok: 4 (4)

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott nyilatkozatok: 7 (6) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott nyilatkozatok: 7 (6)

Az 1. tevékenységből származó összes tudományos output = 66 (91)

2. tevékenység:   Engedélyezést igénylő termékek, vegyi anyagok és kérelmek vizsgálata

| — | A növényvédő szerekkel foglalkozó szakértői csoport következtetései: 73 (28) |
| --- | --- |

—

A növényvédő szerekkel foglalkozó szakértői csoport következtetései: 73 (28)

| — | Hatósági útmutató: 1 (3) |
| --- | --- |

—

Hatósági útmutató: 1 (3)

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott útmutatások: 6 (2) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott útmutatások: 6 (2)

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott szakvélemények: 244 (341) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott szakvélemények: 244 (341)

| — | A Hatóság által kiadott tudományos jelentések: 2 (0) |
| --- | --- |

—

A Hatóság által kiadott tudományos jelentések: 2 (0)

| — | A tudományos bizottság/testületek által kiadott nyilatkozatok: 5 (38) |
| --- | --- |

—

A tudományos bizottság/testületek által kiadott nyilatkozatok: 5 (38)

A 2. tevékenységből származó összes tudományos output = 331 (412)

3. tevékenység:   Adatgyűjtés, tudományos együttműködés és hálózatépítés

| — | Hatósági útmutató: 3 (2) |
| --- | --- |

—

Hatósági útmutató: 3 (2)

| — | Hatósági nyilatkozat: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Hatósági nyilatkozat: 2 (2)

| — | Indoklással ellátott szakvélemények: 68 (76) |
| --- | --- |

—

Indoklással ellátott szakvélemények: 68 (76)

| — | A Hatóság által kiadott tudományos jelentések: 38 (40) |
| --- | --- |

—

A Hatóság által kiadott tudományos jelentések: 38 (40)

A 3. tevékenységből származó összes tudományos output = 111 (120)

Kapcsolódó publikációk

| — | Különböző rendezvényekről készült jelentések: 7 (2) |
| --- | --- |

—

Különböző rendezvényekről készült jelentések: 7 (2)

| — | Külső tudományos jelentés: 33 (1) |
| --- | --- |

—

Külső tudományos jelentés: 33 (1)

| — | Szakmai jelentés: 17 (10) |
| --- | --- |

—

Szakmai jelentés: 17 (10)

Kapcsolódó publikációk összesen = 57 (13)

Outputok száma összesen = 565 (636)

| — | Kommunikációs tevékenységekkel kiegészített tudományos outputok: 34 % (24 %). |
| --- | --- |

—

Kommunikációs tevékenységekkel kiegészített tudományos outputok: 34 % (24 %).

| — | Nyilvános konzultáció: 78 (66) |
| --- | --- |

—

Nyilvános konzultáció: 78 (66)

| — | Az internetes honlap látogatóinak száma: 3 millió (2,4) |
| --- | --- |

—

Az internetes honlap látogatóinak száma: 3 millió (2,4)

| — | Az „EFSA Highlights” nevű elektronikus hírlevélre feliratkozottak száma: 26 934(25 690). |
| --- | --- |

—

Az „EFSA Highlights” nevű elektronikus hírlevélre feliratkozottak száma: 26 934(25 690).

| — | Sajtómegjelenés újságcikkekben és audiovizuális riportokban: 8 330(9 038) |
| --- | --- |

—

Sajtómegjelenés újságcikkekben és audiovizuális riportokban: 8 330(9 038)

| — | Média általi megkeresések: 857 (694) |
| --- | --- |

—

Média általi megkeresések: 857 (694)

| — | Sajtóközlemények: 16 (21) |
| --- | --- |

—

Sajtóközlemények: 16 (21)

| — | Internetes sajtóhírek: 59 (50) |
| --- | --- |

—

Internetes sajtóhírek: 59 (50)

| — | Interjúk: 116 (72) |
| --- | --- |

—

Interjúk: 116 (72)

Forrás: a Hatóságtól származó adatok.

---

(1)  Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az összehasonlíthatóság érdekében a zárójelben szereplő, 2009-es adatokat úgy változtattuk meg, hogy azok már a Hatóság outputjaira vonatkozó új besorolás szerinti számokat tükrözzék. Az outputok teljes számára vonatkozó érték változatlan.

---

A HATÓSÁG VÁLASZAI

| 13. | A tagok érdeknyilatkozatai értékelésének szilárdabb alapokra való helyezése érdekében az igazgatótanács 2011 júniusában eljárási szabályzatot fogadott el. Ezen túlmenően az igazgatótanács nyilvános konzultációra egy szabályzattervezetet is elfogadott a tagok függetlenségére és a tudományos döntéshozatali eljárásokra vonatkozóan. Az új szabályzattervezet értelmében az igazgatótanács tagjainak függetlenségéhez kapcsolódó ügyekben a Hatóság a kinevezési eljárásban résztvevő uniós intézményekhez (Tanács, Parlament, Bizottság) fordulhat. A szabályzattervezetet várhatóan 2011 végéig fogadják el. |
| --- | --- |

13.

A tagok érdeknyilatkozatai értékelésének szilárdabb alapokra való helyezése érdekében az igazgatótanács 2011 júniusában eljárási szabályzatot fogadott el. Ezen túlmenően az igazgatótanács nyilvános konzultációra egy szabályzattervezetet is elfogadott a tagok függetlenségére és a tudományos döntéshozatali eljárásokra vonatkozóan. Az új szabályzattervezet értelmében az igazgatótanács tagjainak függetlenségéhez kapcsolódó ügyekben a Hatóság a kinevezési eljárásban résztvevő uniós intézményekhez (Tanács, Parlament, Bizottság) fordulhat. A szabályzattervezetet várhatóan 2011 végéig fogadják el.

| 14. | Bár a korábbi iránymutatások eleget tettek a Bizottság által a személyzeti szabályzat 110. cikkének megfelelően jóváhagyott munkaerő-felvételi végrehajtási szabályok követelményeinek, 2010 decemberében a Hatóság módosított az iránymutatásokon, hogy azok tükrözzék a Számvevőszék helyes gyakorlatra vonatkozó javaslatait. |
| --- | --- |

14.

Bár a korábbi iránymutatások eleget tettek a Bizottság által a személyzeti szabályzat 110. cikkének megfelelően jóváhagyott munkaerő-felvételi végrehajtási szabályok követelményeinek, 2010 decemberében a Hatóság módosított az iránymutatásokon, hogy azok tükrözzék a Számvevőszék helyes gyakorlatra vonatkozó javaslatait.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/112

---

JELENTÉS

az Európai GNSS Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival együtt

2011/C 366/20

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Európai GNSS (Globális Navigációs Műholdrendszer) Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 2004. július 12-i 1321/2004/EK rendelete (1) hozta létre abból a célból, hogy a Galileo program üzembe helyezési és üzemeltetési szakaszában érvényesítse az európai globális navigációs műholdrendszer (GNSS) programokhoz kapcsolódó közérdek szempontjait és a program szabályozó ügynökségéül szolgáljon. A 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az Ügynökség feladatkörét a Galileo rendszerek biztonsági ellenőrzésére és kereskedelmi forgalomba hozataluk előkészítésére szűkítette. Az Ügynökség megnevezése 2010-ig az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer Ellenőrző Hatósága volt (3). |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Európai GNSS (Globális Navigációs Műholdrendszer) Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség) a Tanács 2004. július 12-i 1321/2004/EK rendelete (1) hozta létre abból a célból, hogy a Galileo program üzembe helyezési és üzemeltetési szakaszában érvényesítse az európai globális navigációs műholdrendszer (GNSS) programokhoz kapcsolódó közérdek szempontjait és a program szabályozó ügynökségéül szolgáljon. A 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az Ügynökség feladatkörét a Galileo rendszerek biztonsági ellenőrzésére és kereskedelmi forgalomba hozataluk előkészítésére szűkítette. Az Ügynökség megnevezése 2010-ig az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer Ellenőrző Hatósága volt (3).

| 2. | Az Ügynökség 2010-es jóváhagyott költségvetése 15,9 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 44,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 42 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 35 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Ügynökség 2010-es jóváhagyott költségvetése 15,9 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 44,4 millió EUR-val. Az Ügynökség az év végén 42 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 35 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Ügynökség éves beszámolóját (4), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (6) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (7) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Ügynökség pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (8). Az igazgató feladata (9) a szervezeti struktúra felállítása és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (10), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Ügynökség éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (11) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszerét. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a beszámoló megbízhatóságáról adott korlátozó véleményéhez, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről megfogalmazott véleményéhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a beszámoló megbízhatóságáról adott korlátozó véleményéhez, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről megfogalmazott véleményéhez.

A beszámoló megbízhatóságáról adott korlátozó vélemény alapja

| 10. | 2010 során az Ügynökség 4,4 millió EUR értékben a Galileo programhoz (12) kapcsolódó tárgyi eszközöket (13) vásárolt. Ezeket az eszközöket az Ügynökségnek át kell ruháznia az Európai Bizottságra. Az eszközöket kutatási kiadásként könyvelték el, holott átruházandó eszközökként kellett volna feltüntetni őket. A tranzakció eredményeként az eszközök könyvekben rögzített értéke, valamint az eredménykimutatásban szereplő érték a valóságosnál 4,4 millió EUR-val alacsonyabb. |
| --- | --- |

10.

2010 során az Ügynökség 4,4 millió EUR értékben a Galileo programhoz (12) kapcsolódó tárgyi eszközöket (13) vásárolt. Ezeket az eszközöket az Ügynökségnek át kell ruháznia az Európai Bizottságra. Az eszközöket kutatási kiadásként könyvelték el, holott átruházandó eszközökként kellett volna feltüntetni őket. A tranzakció eredményeként az eszközök könyvekben rögzített értéke, valamint az eredménykimutatásban szereplő érték a valóságosnál 4,4 millió EUR-val alacsonyabb.

Korlátozó vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a 10. bekezdésben bemutatott helyzet hatásának kivételével az Ügynökség éves beszámolója (14) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a 10. bekezdésben bemutatott helyzet hatásának kivételével az Ügynökség éves beszámolója (14) minden lényegi szempontból híven és az Ügynökség pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint az Ügynökség 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 13. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

13.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

| 14. | A hetedik keretprogramon belül a 26 millió EUR költségvetésű Galileo 2. pályázati kiírás odaítélési eljárásai esetében az értékelés nem tett egyértelmű különbséget a kiválasztási és az odaítélési szempontok között. Nem kerültek meghatározásra a pályázók pénzügyi kapacitásának értékelésénél alkalmazandó szempontok. Annak ellenére, hogy a visszatérítés maximális arányát a pályázók státusza határozta meg, az Ügynökség nem ellenőrizte azt. |
| --- | --- |

14.

A hetedik keretprogramon belül a 26 millió EUR költségvetésű Galileo 2. pályázati kiírás odaítélési eljárásai esetében az értékelés nem tett egyértelmű különbséget a kiválasztási és az odaítélési szempontok között. Nem kerültek meghatározásra a pályázók pénzügyi kapacitásának értékelésénél alkalmazandó szempontok. Annak ellenére, hogy a visszatérítés maximális arányát a pályázók státusza határozta meg, az Ügynökség nem ellenőrizte azt.

| 15. | A hatodik keretprogram (6. KP) harmadik pályázata esetében két ellenőrzött támogatási szerződésnél a kedvezményezettek által benyújtott költségigénylések a tényleges költségek helyett átalányösszegeken alapultak. Ez nem volt összhangban az uniós pénzügyi támogatásokra vonatkozó nonprofit elvvel. |
| --- | --- |

15.

A hatodik keretprogram (6. KP) harmadik pályázata esetében két ellenőrzött támogatási szerződésnél a kedvezményezettek által benyújtott költségigénylések a tényleges költségek helyett átalányösszegeken alapultak. Ez nem volt összhangban az uniós pénzügyi támogatásokra vonatkozó nonprofit elvvel.

| 16. | Öt ellenőrzött támogatás esetében, melyek elsősorban a hatodik keretprogramhoz kapcsolódtak, a megvalósítás egy és három év közötti késedelemben volt. A szerződések eredeti értékét egymást követően többször is emelték. |
| --- | --- |

16.

Öt ellenőrzött támogatás esetében, melyek elsősorban a hatodik keretprogramhoz kapcsolódtak, a megvalósítás egy és három év közötti késedelemben volt. A szerződések eredeti értékét egymást követően többször is emelték.

| 17. | A 683/2008/EK rendelet hatályba lépését követően az EGNOS és a Galileo programokkal kapcsolatos tevékenységek és eszközök nagy részét 2009 decemberében átadták a Bizottságnak. 2010. december 31-én még nem született döntés az Európai Űrügynökségtől származó 2 millió EUR összegű technikai támogatás sorsáról. |
| --- | --- |

17.

A 683/2008/EK rendelet hatályba lépését követően az EGNOS és a Galileo programokkal kapcsolatos tevékenységek és eszközök nagy részét 2009 decemberében átadták a Bizottságnak. 2010. december 31-én még nem született döntés az Európai Űrügynökségtől származó 2 millió EUR összegű technikai támogatás sorsáról.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 18. | Az ellenőrzött személyzeti kiválasztási eljárások során nem határozták meg az írásbeli tesztekre és személyes elbeszélgetésre való behíváshoz, illetve a megfelelő pályázók listájára való felkerüléshez szükséges minimális pontszámot. Ez a gyakorlat veszélyeztette a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

18.

Az ellenőrzött személyzeti kiválasztási eljárások során nem határozták meg az írásbeli tesztekre és személyes elbeszélgetésre való behíváshoz, illetve a megfelelő pályázók listájára való felkerüléshez szükséges minimális pontszámot. Ez a gyakorlat veszélyeztette a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. október 25-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

2

(3)  A Melléklet az Ügynökség hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

3

Melléklet

(4)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok végrehajtásának alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

8

(9)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

9

(10)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Ügynökség pénzügyi szabályzatába.

10

(11)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

11

(12)  683/2008/EK rendelet az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról

12

(13)  Műholdas mágneses torziós eszközök, műholdas propulziós hajtóművek, műholdas üzemanyagtartályok (keringési pályára állítás és tesztelés) és földi rubídium atomórák (teljes műveleti képesség).

13

(14)  A végleges éves beszámolót 2011. szeptember 16-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. október 3-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu, vagy http://www.gsa.europa.eu.

14

---

MELLÉKLET

Európai GNSS Ügynökség (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör | — | Gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság növelése a versenyképesség fokozása által. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

—

Gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság növelése a versenyképesség fokozása által.

Az Ügynökség hatásköre

(2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet)

Célok

| — | Érvényesíti az európai GNSS programokhoz fűződő közérdekeket. |
| --- | --- |

—

Érvényesíti az európai GNSS programokhoz fűződő közérdekeket.

| — | Az európai GNSS programok szabályozó ügynökségeként jár el. |
| --- | --- |

—

Az európai GNSS programok szabályozó ügynökségeként jár el.

Feladatok

Az Ügynökség:

| a) | biztosítja a Galileo biztonsági központ biztonsági akkreditációját és üzemeltetését; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a Galileo biztonsági központ biztonsági akkreditációját és üzemeltetését;

| b) | közreműködik a rendszerek kereskedelmi forgalomba hozatalának előkészítésében, beleértve a szükséges piacelemzéseket is; |
| --- | --- |

b)

közreműködik a rendszerek kereskedelmi forgalomba hozatalának előkészítésében, beleértve a szükséges piacelemzéseket is;

| c) | elvégzi a Bizottság által rábízott egyéb feladatokat. |
| --- | --- |

c)

elvégzi a Bizottság által rábízott egyéb feladatokat.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

| — | tagállamonként egy-egy képviselő, |
| --- | --- |

—

tagállamonként egy-egy képviselő,

| — | a Bizottság egy képviselője. |
| --- | --- |

—

a Bizottság egy képviselője.

Feladatok

| — | kinevezi az igazgatót, |
| --- | --- |

—

kinevezi az igazgatót,

| — | elfogadja az éves munkatervet, |
| --- | --- |

—

elfogadja az éves munkatervet,

| — | elfogadja a költségvetést, |
| --- | --- |

—

elfogadja a költségvetést,

| — | elfogadja az Ügynökség tevékenységéről és jövőbeli lehetőségeiről szóló éves jelentést. |
| --- | --- |

—

elfogadja az Ügynökség tevékenységéről és jövőbeli lehetőségeiről szóló éves jelentést.

2.   Vezérigazgató

A vezérigazgatót az igazgatótanács nevezi ki.

3.   Rendszervédelmi és Biztonsági Bizottság

Tagállamonként egy-egy képviselőből, illetve a Bizottság egy képviselőjéből áll.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

15,9 (44,4) millió EUR; ebből 8,7 (7,4) millió EUR uniós, a Bizottságtól származó működési támogatás és 7,2 (37) millió EUR a Bizottság operatív kiadásokra szánt támogatása.

Létszám 2010. (2009.) december 31-én:

A létszámtervben szereplő állások száma: 28 (23), ebből betöltött: 26 (23).

- 14 (12) egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kiküldött nemzeti szakértők), ebből betöltött: 14 (12).

A tervezett teljes létszám: 42 (35) fő

A foglalkoztatott alkalmazottak teljes létszáma 2010. december 31-én: 40 (35), amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| | operatív feladatok: 18 (14) fő |
| --- | --- |

operatív feladatok: 18 (14) fő

| | adminisztratív feladatok: 14 (12) fő |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 14 (12) fő

| | vegyes feladatok: 8 (9) fő |
| --- | --- |

vegyes feladatok: 8 (9) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

Programok

| — | Szakmai támogatás az Európai Bizottságnak az EGNOS és a Galileo program megvalósításában. |
| --- | --- |

—

Szakmai támogatás az Európai Bizottságnak az EGNOS és a Galileo program megvalósításában.

Rendszerbiztonság

| — | Galileo és EGNOS rendszerbiztonság, |
| --- | --- |

—

Galileo és EGNOS rendszerbiztonság,

| — | Kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás (Public Regulated Service, PRS) a PRS felhasználói szegmens előkészítése, |
| --- | --- |

—

Kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás (Public Regulated Service, PRS) a PRS felhasználói szegmens előkészítése,

| — | Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (Galileo Security Monitoring Centre), |
| --- | --- |

—

Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (Galileo Security Monitoring Centre),

| — | GNSS Technológiai Ellenőrző Rendszer (GNSS Technology Control Regime). |
| --- | --- |

—

GNSS Technológiai Ellenőrző Rendszer (GNSS Technology Control Regime).

Piacfejlesztés

| — | Az EGNOS piacra bocsátása, |
| --- | --- |

—

Az EGNOS piacra bocsátása,

| — | Nemzetközi tevékenységek (Latin-Amerika, Izrael, Kína, Afrika), |
| --- | --- |

—

Nemzetközi tevékenységek (Latin-Amerika, Izrael, Kína, Afrika),

| — | Figyelemfelkeltés és tájékoztatás (EGNOS információs portál, „Fejlődő Galileo 2009” rendezvény). |
| --- | --- |

—

Figyelemfelkeltés és tájékoztatás (EGNOS információs portál, „Fejlődő Galileo 2009” rendezvény).

Kutatás és fejlesztés

| — | A 6. és 7. kutatási keretprogram keretében zajló projektek (első és második pályázati felhívás) irányítása, |
| --- | --- |

—

A 6. és 7. kutatási keretprogram keretében zajló projektek (első és második pályázati felhívás) irányítása,

| — | Internetes tudásfejlesztő és ismeretterjesztő eszköz létrehozása/aktualizálása. |
| --- | --- |

—

Internetes tudásfejlesztő és ismeretterjesztő eszköz létrehozása/aktualizálása.

Forrás: az Ügynökségtől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZAI

| 10. | A szóban forgó eszközt a GSA a következő okokból kifolyólag nem szerepeltette vagyonként beszámolójában: i. az IOV/FOC fázis célja a rendszer műszaki megvalósíthatóságának értékelése, amit 2010-ben nem hagytak jóvá; ii. a Matimop-megállapodás nem irányozta elő az eszköz GSA általi megszerzését, valamint az soha nem volt és nem is lesz a GSA ellenőrzése alatt; iii. számviteli szempontból nem tartották megfontolt dolognak egy a GSA számára gazdasági előnnyel/értékkel nem járó vagyon feltüntetését; iv. a fentiek alapján és a Bizottságnak az ilyen helyzetben alkalmazott következetes számviteli gyakorlatával összhangban az eszközre fordított költségeket 2010-ben kutatási kiadásként könyvelték le. |
| --- | --- |

10.

A szóban forgó eszközt a GSA a következő okokból kifolyólag nem szerepeltette vagyonként beszámolójában: i. az IOV/FOC fázis célja a rendszer műszaki megvalósíthatóságának értékelése, amit 2010-ben nem hagytak jóvá; ii. a Matimop-megállapodás nem irányozta elő az eszköz GSA általi megszerzését, valamint az soha nem volt és nem is lesz a GSA ellenőrzése alatt; iii. számviteli szempontból nem tartották megfontolt dolognak egy a GSA számára gazdasági előnnyel/értékkel nem járó vagyon feltüntetését; iv. a fentiek alapján és a Bizottságnak az ilyen helyzetben alkalmazott következetes számviteli gyakorlatával összhangban az eszközre fordított költségeket 2010-ben kutatási kiadásként könyvelték le.

| 14. | A GSA a hetedik keretprogram vonatkozásában szabványos értékelési eljárást alkalmaz, amely a kiválasztásra és az odaítélésre külön kritériumokat határoz meg. Mindamellett folyamatban van a hetedik keretprogramra vonatkozó legújabb bizottsági iránymutatások és szabályok GSA általi felülvizsgálata, amelynek célja, hogy a hetedik keretprogrammal kapcsolatos, harmadik pályázati felhívás eredményeképpen létrejövő támogatási megállapodások aláírása előtt biztosítsa a szabályoknak való teljes megfelelést.
  A pénzügyi kapacitás szabványosított értékelése megtörtént, ám azt nem dokumentálták megfelelően. A GSA belső eljárásait feljavítja annak érdekében, hogy biztosítsa az összes pénzügyikapacitás-értékelés megfelelő iktatását. |
| --- | --- |

14.

A GSA a hetedik keretprogram vonatkozásában szabványos értékelési eljárást alkalmaz, amely a kiválasztásra és az odaítélésre külön kritériumokat határoz meg. Mindamellett folyamatban van a hetedik keretprogramra vonatkozó legújabb bizottsági iránymutatások és szabályok GSA általi felülvizsgálata, amelynek célja, hogy a hetedik keretprogrammal kapcsolatos, harmadik pályázati felhívás eredményeképpen létrejövő támogatási megállapodások aláírása előtt biztosítsa a szabályoknak való teljes megfelelést.

A pénzügyi kapacitás szabványosított értékelése megtörtént, ám azt nem dokumentálták megfelelően. A GSA belső eljárásait feljavítja annak érdekében, hogy biztosítsa az összes pénzügyikapacitás-értékelés megfelelő iktatását.

| 15. | A GSA által a hatodik keretprogrammal kapcsolatban kezelt támogatási szerződések a GSA elődjétől, a Galileo Közös Vállalkozástól (GJU) származnak. A GJU és az Európai Űrügynökség (ESA) a hatodik keretprogrammal kapcsolatban saját szabályokat hozott étre, amelyek kis mértékben eltérnek az Európai Bizottság által megállapított szabályoktól. A fennmaradó, még nyitva álló, hatodik keretprogrammal kapcsolatos támogatási szerződéseket e szerződések előírásainak megfelelően kell lezárni, amelyek az ESA által előzetesen alkalmazott és jóváhagyott átalányösszegeken alapultak. |
| --- | --- |

15.

A GSA által a hatodik keretprogrammal kapcsolatban kezelt támogatási szerződések a GSA elődjétől, a Galileo Közös Vállalkozástól (GJU) származnak. A GJU és az Európai Űrügynökség (ESA) a hatodik keretprogrammal kapcsolatban saját szabályokat hozott étre, amelyek kis mértékben eltérnek az Európai Bizottság által megállapított szabályoktól. A fennmaradó, még nyitva álló, hatodik keretprogrammal kapcsolatos támogatási szerződéseket e szerződések előírásainak megfelelően kell lezárni, amelyek az ESA által előzetesen alkalmazott és jóváhagyott átalányösszegeken alapultak.

| 16. | A hatodik keretprogramhoz kapcsolódó néhány támogatás kezdeti értékének egymást követő emelését általában azért hagyták jóvá, hogy figyelembe vegyék a kedvezményezett által végrehajtandó újabb feladatokat.
  Amint dokumentált munkacsomagok alapján fontosnak ítélt, új tevékenységek adódtak, az elvégzendő új feladatok támogatása érdekében a támogatási szerződéseket módosították. Ez a gyakorlat nem ritka az uniós támogatási szerződések esetében.
  Az említett módosítások és meghosszabbítások (nem feltétlenül késedelem) legfőbb oka az volt, hogy csúcstechnológiai tevékenységekről van szó, amelyek folyamatos változásoknak vannak kitéve. |
| --- | --- |

16.

A hatodik keretprogramhoz kapcsolódó néhány támogatás kezdeti értékének egymást követő emelését általában azért hagyták jóvá, hogy figyelembe vegyék a kedvezményezett által végrehajtandó újabb feladatokat.

Amint dokumentált munkacsomagok alapján fontosnak ítélt, új tevékenységek adódtak, az elvégzendő új feladatok támogatása érdekében a támogatási szerződéseket módosították. Ez a gyakorlat nem ritka az uniós támogatási szerződések esetében.

Az említett módosítások és meghosszabbítások (nem feltétlenül késedelem) legfőbb oka az volt, hogy csúcstechnológiai tevékenységekről van szó, amelyek folyamatos változásoknak vannak kitéve.

| 17. | A GSA az ESA 7. hivatalos technikai támogatásra irányuló kérelmével kapcsolatban betartotta az összes szerződéses és jogi kötelezettségét. A GSA végül kénytelen volt elutasítani az Európai Űrügynökség (ESA) 2 millió EUR összegű fizetési kérelmét, mivel az ESA nem nyújtotta be a fizetési mérföldkövek elérésének igazolásához szükséges jelentéseket. Ennek megfelelően a fel nem használt összeget át kellett utalni az Európai Bizottságnak, azzal a kötelezettséggel, hogy azt az ESA és a GSA közötti IOV megállapodás végrehajtására kell felhasználni. Az átutalást 2011 szeptemberében kell véglegesíteni. |
| --- | --- |

17.

A GSA az ESA 7. hivatalos technikai támogatásra irányuló kérelmével kapcsolatban betartotta az összes szerződéses és jogi kötelezettségét. A GSA végül kénytelen volt elutasítani az Európai Űrügynökség (ESA) 2 millió EUR összegű fizetési kérelmét, mivel az ESA nem nyújtotta be a fizetési mérföldkövek elérésének igazolásához szükséges jelentéseket. Ennek megfelelően a fel nem használt összeget át kellett utalni az Európai Bizottságnak, azzal a kötelezettséggel, hogy azt az ESA és a GSA közötti IOV megállapodás végrehajtására kell felhasználni. Az átutalást 2011 szeptemberében kell véglegesíteni.

| 18. | A GSA felülvizsgálta a kiválasztási eljárást. 2011 óta az elő kiválasztási bizottság meghatározza az írásbeli és a szóbeli vizsgákon teljesítendő minimális pontszámot. |
| --- | --- |

18.

A GSA felülvizsgálta a kiválasztási eljárást. 2011 óta az elő kiválasztási bizottság meghatározza az írásbeli és a szóbeli vizsgákon teljesítendő minimális pontszámot.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/117

---

JELENTÉS

az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

2011/C 366/21

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját (a továbbiakban: a Központ), melynek székhelye Luxembourgban van, a Tanács 2965/94/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Központ feladata az, hogy a szükséges fordítások szolgáltatásával igény szerint segítsen az uniós intézményeknek és szerveknek tevékenységük ellátásában (2). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját (a továbbiakban: a Központ), melynek székhelye Luxembourgban van, a Tanács 2965/94/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Központ feladata az, hogy a szükséges fordítások szolgáltatásával igény szerint segítsen az uniós intézményeknek és szerveknek tevékenységük ellátásában (2).

| 2. | A Központ 2010-es költségvetése 55,9 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 62,6 millió EUR-val. A Központ az év végén 225 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 218 volt. |
| --- | --- |

2.

A Központ 2010-es költségvetése 55,9 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 62,6 millió EUR-val. A Központ az év végén 225 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 218 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

AZ ELŐZŐ ÉVBEN TETT MEGÁLLAPÍTÁSOK HASZNOSULÁSA

| 12. | 2010 során a Központ a 2009. év végén fennálló 24 millió EUR halmozott többletét 9,2 millió EUR-ra csökkentette. Ezt alapvetően úgy érte el, hogy egyrészt pénzösszegeket fizetett be az uniós nyugdíjrendszerbe, másrészt pedig ügyfeleinek is visszatérített bizonyos összegeket. |
| --- | --- |

12.

2010 során a Központ a 2009. év végén fennálló 24 millió EUR halmozott többletét 9,2 millió EUR-ra csökkentette. Ezt alapvetően úgy érte el, hogy egyrészt pénzösszegeket fizetett be az uniós nyugdíjrendszerbe, másrészt pedig ügyfeleinek is visszatérített bizonyos összegeket.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Központ hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Központ pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. május 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 29-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.cdt.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (Luxembourg)

Hatáskör és tevékenységek

| Uniós hatáskör | A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Unió szerveit kiszolgáló, a Bizottság luxembourgi fordító részlegei mellett működő Fordítóközpont létesítéséről abból a célból, hogy az biztosítsa a szükséges fordítói szolgáltatásokat azon szervek tevékenysége számára, amelyek székhelyét az 1993. október 29-i határozat állapította meg. |
| --- | --- |
| A Fordítóközpont hatásköre


  (a legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított 2965/94/EK tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Az alábbi szervek tevékenységének ellátásához szükséges fordítási szolgáltatások biztosítása:






  — | Európai Környezetvédelmi Ügynökség, |

Uniós hatáskör

A tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel nyilatkozatot fogadtak el az Unió szerveit kiszolgáló, a Bizottság luxembourgi fordító részlegei mellett működő Fordítóközpont létesítéséről abból a célból, hogy az biztosítsa a szükséges fordítói szolgáltatásokat azon szervek tevékenysége számára, amelyek székhelyét az 1993. október 29-i határozat állapította meg.

A Fordítóközpont hatásköre

(a legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított 2965/94/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Az alábbi szervek tevékenységének ellátásához szükséges fordítási szolgáltatások biztosítása:

—

Európai Környezetvédelmi Ügynökség,

| — | Európai Képzési Alapítvány, |
| --- | --- |

—

Európai Képzési Alapítvány,

| — | Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja, |
| --- | --- |

—

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja,

| — | Európai Gyógyszerügynökség, |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerügynökség,

| — | Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség, |
| --- | --- |

—

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség,

| — | Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták), |
| --- | --- |

—

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták),

| — | Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Europol Kábítószeregysége. |
| --- | --- |

—

Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Europol Kábítószeregysége.

A Tanács által létrehozott, fent nem említett szervek igénybe vehetik a Központ szolgáltatásait. Az Európai Unió saját fordítószolgálattal rendelkező intézményei és szervei szükség esetén szintén kérelmezhetik a Központ szolgáltatásait, önkéntes alapon.

A Központ teljes mértékben részt vesz az intézményközi fordítási bizottság munkájában.

Feladatok

| — | A szervekkel és intézményekkel történő együttműködés megszervezése, |
| --- | --- |

—

A szervekkel és intézményekkel történő együttműködés megszervezése,

| — | Részvétel az intézményközi fordítási bizottság munkájában. |
| --- | --- |

—

Részvétel az intézményközi fordítási bizottság munkájában.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

| — | tagállamonként egy-egy képviselő, |
| --- | --- |

—

tagállamonként egy-egy képviselő,

| — | a Bizottság két képviselője, |
| --- | --- |

—

a Bizottság két képviselője,

| — | mindazon szervek és intézmények egy-egy képviselője, amelyek a Központ szolgáltatásait igénybe veszik. |
| --- | --- |

—

mindazon szervek és intézmények egy-egy képviselője, amelyek a Központ szolgáltatásait igénybe veszik.

Feladatok

Elfogadja a Központ éves munkatervét és éves jelentését.

2.   Igazgató

A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

3.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Központ rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

55,9 millió EUR (62,6 millió EUR)

Létszám

A létszámtervben 225 (233) álláshely szerepelt, ebből a betöltött álláshelyek száma 215 (202) volt.

+ 10 (16) szerződéses alkalmazott

A teljes létszám: 225 (218) fő, amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| | operatív feladatok: 110 (114) |
| --- | --- |

operatív feladatok: 110 (114)

| | adminisztratív feladatok: 115 (104) |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 115 (104)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Lefordított oldalak száma:

819 598(736 008)

Lefordított oldalak száma nyelvenként:

| — | hivatalos nyelvek: 813 907(730 565) |
| --- | --- |

—

hivatalos nyelvek: 813 907(730 565)

| — | egyéb nyelvek: 5 691(5 443) |
| --- | --- |

—

egyéb nyelvek: 5 691(5 443)

Lefordított oldalak száma ügyféltípus szerint:

| — | szervek: 805 529(708 589) |
| --- | --- |

—

szervek: 805 529(708 589)

| — | intézmények: 14 069(21 789) |
| --- | --- |

—

intézmények: 14 069(21 789)

Külsős fordítók által lefordított oldalak száma:

448 160(409 788)

Forrás: a Központtól származó adatok.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

| 12. | Az új árpolitikája keretében, a bevételek és a ténylegesen felmerült kiadások egyensúlyban tartása érdekében a Központ azt javasolta az igazgatótanácsnak, hogy a 2012–2013 során megvalósításra kerülő e-CDT program beruházására képezzen 4,3 millió EUR-s tartalékot, továbbá az árak stabilizálására 4,9 millió EUR-s tartalékot – annak érdekében, hogy a legnagyobb ügyfelétől érkező fordítási megrendelések várható csökkenéséből eredő esetleges bevételcsökkenést kompenzálja. |
| --- | --- |

12.

Az új árpolitikája keretében, a bevételek és a ténylegesen felmerült kiadások egyensúlyban tartása érdekében a Központ azt javasolta az igazgatótanácsnak, hogy a 2012–2013 során megvalósításra kerülő e-CDT program beruházására képezzen 4,3 millió EUR-s tartalékot, továbbá az árak stabilizálására 4,9 millió EUR-s tartalékot – annak érdekében, hogy a legnagyobb ügyfelétől érkező fordítási megrendelések várható csökkenéséből eredő esetleges bevételcsökkenést kompenzálja.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/122

---

JELENTÉS

az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

2011/C 366/22

BEVEZETÉS

| 1. | A stockholmi székhelyű Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (a továbbiakban: a Központ) a 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapján hozták létre. Fő feladata, hogy összegyűjtse és terjessze az emberi betegségek megelőzésével és az ellenük való védekezéssel kapcsolatos információkat, illetve hogy e témákban tudományos szakvéleményeket bocsásson ki. Feladata továbbá az ezen a területen tevékenykedő szervezetek európai hálózatának összehangolása is (2). |
| --- | --- |

1.

A stockholmi székhelyű Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (a továbbiakban: a Központ) a 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapján hozták létre. Fő feladata, hogy összegyűjtse és terjessze az emberi betegségek megelőzésével és az ellenük való védekezéssel kapcsolatos információkat, illetve hogy e témákban tudományos szakvéleményeket bocsásson ki. Feladata továbbá az ezen a területen tevékenykedő szervezetek európai hálózatának összehangolása is (2).

| 2. | A Központ 2010-es költségvetése 57,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 51 millió EUR-val. A Központ az év végén 254 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 199 volt. |
| --- | --- |

2.

A Központ 2010-es költségvetése 57,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 51 millió EUR-val. A Központ az év végén 254 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 199 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | 2010-ben 15,6 millió EUR-t, vagyis a teljes költségvetés 27 %-át (beleértve a III. cím – Operatív kiadások 50 %-át) hozták át 2011-re. Az áthozatoknak ez a magas szintje – és ezzel párhuzamosan a kiadások passzív időbeli elhatárolásának alacsony összege (5,5 millió EUR) – túlzott, és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. |
| --- | --- |

13.

2010-ben 15,6 millió EUR-t, vagyis a teljes költségvetés 27 %-át (beleértve a III. cím – Operatív kiadások 50 %-át) hozták át 2011-re. Az áthozatoknak ez a magas szintje – és ezzel párhuzamosan a kiadások passzív időbeli elhatárolásának alacsony összege (5,5 millió EUR) – túlzott, és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 14. | Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, sem pedig a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. A jelentkezők értékelése során nem vették következetesen figyelembe az írásbeli tesztek eredményét. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát. |
| --- | --- |

14.

Ami a munkaerő-felvételi eljárásokat illeti, sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, sem pedig a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre. A jelentkezők értékelése során nem vették következetesen figyelembe az írásbeli tesztek eredményét. Ez a gyakorlat veszélyezteti a munkaerő-felvételi eljárások átláthatóságát.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 20-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 142., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Központ hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Központ pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 10-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 28-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://ecdc.europa.eu/en/aboutus/Pages/AboutUs_KeyDocuments.aspx.

11

---

MELLÉKLET

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (Stockholm)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke) | Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
  Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek testi és szellemi egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, továbbá a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet. |
| --- | --- |
| A Központ hatásköre


  (851/2004/EK tanácsi rendelet) | Célok







  — | A fertőző betegségek elleni európai védekezés erősítése, különösen a fertőző betegségek által az emberi egészséget fenyegető, fennálló és újonnan megjelenő veszélyek megállapítása, értékelése és az ezekről való tájékoztatás révén. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikke)

Valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat, a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberek testi és szellemi egészségét fenyegető veszélyek okainak megelőzésére irányul. Az ilyen fellépés magában foglalja a széles körben terjedő súlyos betegségek elleni küzdelmet az azok okaira, terjedésére és megelőzésére vonatkozó kutatások, valamint az egészségügyi tájékoztatás és oktatás által, továbbá a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését, az ilyen veszélyek korai előrejelzését és az ezek elleni küzdelmet.

A Központ hatásköre

(851/2004/EK tanácsi rendelet)

Célok

—

A fertőző betegségek elleni európai védekezés erősítése, különösen a fertőző betegségek által az emberi egészséget fenyegető, fennálló és újonnan megjelenő veszélyek megállapítása, értékelése és az ezekről való tájékoztatás révén.

| — | E célból a Központ felügyeleti szakhálózatokat működtet, tudományos szakvéleményeket nyújt, korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (EWRS) tart fenn, valamint gondoskodik a tudományos és technikai segítségnyújtásról és képzésről. |
| --- | --- |

—

E célból a Központ felügyeleti szakhálózatokat működtet, tudományos szakvéleményeket nyújt, korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszert (EWRS) tart fenn, valamint gondoskodik a tudományos és technikai segítségnyújtásról és képzésről.

Feladatok

| — | Egyes betegségekre szakosodott felügyeleti hálózatok működtetése és a hálózati tevékenységek ösztönzése. A Központ külön szerepet játszik az adatok gyűjtésében, ellenőrzésében, elemzésében és terjesztésében. |
| --- | --- |

—

Egyes betegségekre szakosodott felügyeleti hálózatok működtetése és a hálózati tevékenységek ösztönzése. A Központ külön szerepet játszik az adatok gyűjtésében, ellenőrzésében, elemzésében és terjesztésében.

| — | Hiteles szaktanácsadás, valamint tudományos szakvélemények és tanulmányok készítése a fertőző betegségekről. |
| --- | --- |

—

Hiteles szaktanácsadás, valamint tudományos szakvélemények és tanulmányok készítése a fertőző betegségekről.

| — | A korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer működtetése. Eljárások kidolgozása az újonnan megjelenő egészségügyi veszélyek azonosítása céljából. |
| --- | --- |

—

A korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer működtetése. Eljárások kidolgozása az újonnan megjelenő egészségügyi veszélyek azonosítása céljából.

| — | A tagállamok készenléti tervezési és képzési kapacitásának erősítése. |
| --- | --- |

—

A tagállamok készenléti tervezési és képzési kapacitásának erősítése.

| — | A nyilvánosság és az érdekelt felek tájékoztatása a Központ munkájáról. |
| --- | --- |

—

A nyilvánosság és az érdekelt felek tájékoztatása a Központ munkájáról.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel:

Valamennyi tagállam egy-egy képviselője, az Európai Parlament két képviselője, illetve a Bizottság három képviselője.

Feladatok:

Elfogadja a Központ éves munkatervét és költségvetését, illetve figyelemmel kíséri ezek végrehajtását.

2.   Igazgató

Az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján.

3.   Tanácsadó fórum

Összetétel:

Valamennyi tagállam egy-egy képviselője, valamint a Bizottság három, szavazati joggal nem rendelkező képviselője.

Feladatok:

Feladata, hogy szavatolja a szakmai kiválóságot, illetve a Központ tevékenységeinek és véleményeinek a függetlenségét.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Parlament.

A Központ rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

57,8 (51) millió EUR

Létszám 2010. december 31-én

Jóváhagyott: 200 (170)

Betöltve: 175 (129)

Egyéb álláshelyek: 79 (70)

Összesen: 254 (199),

amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| — | operatív feladatok: 169 (120) |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 169 (120)

| — | adminisztratív és támogató feladatok: 85 (79) |
| --- | --- |

—

adminisztratív és támogató feladatok: 85 (79)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

93 (1)
  (191) járványügyi veszély figyelése a Veszélykövető Eszköz (Threat Tracking Tool, TTT) segítségével;

52 (52) heti jelentés a fertőző betegségekkel kapcsolatban fennálló veszélyekről és ezek kiküldése 431 címzettnek;

hozzájárulás a járványokkal kapcsolatos adatgyűjtéshez 5 (5), nagy tömegeket vonzó rendezvénynél; ezenkívül 5 kivételes jelentőségű/közérdekű esemény nyomon követése;

32 (25) értékelés a közvetlen fenyegetettségről és 10 (6) értékelés aktualizálása;

3 (2) szimulációs gyakorlat a fertőző betegségekre való felkészültség és reagálás tesztelése és javítása céljából; ezenkívül 4 külső (a Bizottság és egyes tagállamok által végrehajtott) gyakorlat támogatása;

80 (78) szakmabeli képzése az Európai Intervenciós Epidemiológiai Képzési Program (EPIET) keretében;

6 szakmabeli képzése az Európai Közegészségügyi Mikrobiológiai Képzési Program (EUPHEM) keretében;

az Unió és az EGT 30 országából 106 (2)
  (346) közegészségügyi szakértő vett részt a Központ gyorsképző tanfolyamain;

495 000 látogató a Központ (2009-ben elindított) honlapján; 70 000 letöltött fájl;

34 (3)
  (43) tudományos dokumentum közzététele;

a Harmadik Európai Antibiotikum Nap (European Antibiotic Awareness Day) megrendezése 36 (34) ország részvételével;

megerősített felügyelet; 2010 végén a 17 felügyeleti szakhálózatból 11-et integráltak a Központba;

éves epidemiológiai jelentés közzététele;

éves jelentések közzététele a TBC, a HIV/AIDS és az antibiotikumokkal szemben ellenálló kórokozók témakörében;

38 (28) heti influenzatájékoztató/heti influenzafelügyeleti áttekintés 2010-ben;

20 (4)
  (50) tudományos szakvélemény elkészítése az érintett felek felkérései alapján;

a fertőző betegségek alkalmazott epidemiológiájáról szóló negyedik európai tudományos konferencia (ESCAIDE) megszervezése 2010 novemberében, Lisszabonban, több mint 600 (500) résztvevővel;

a második Eurovaccine konferencia megszervezése 600 (400) résztvevővel;

az Eurosurveillance tudományos folyóirat közzététele hetente, 12 665 online előfizető részére (2009-ben 4 300 előfizetője volt a nyomtatott folyóiratnak);

1 618 db, a Központtal kapcsolatos cikk jelent meg a világ 49 országában.

Forrás: a Központtól származó adatok.

---

(1)  A 2010-es csökkenés részben az utazással összefüggő legionárius betegség halmozott előfordulásának monitorozásával kapcsolatos eljárások változásának, részben pedig a világszerte kiterjedt válaszintézkedéseket előidézett 2009-es influenzajárványnak tudható be.

(2)  2010-ben már nem a rövid időtartamú tanfolyamok voltak előtérben; a forrásokat inkább a hosszú távú szakmai képzési programokra fordították.

(3)  A kiadványok számának csökkenése azzal volt összefüggésben, hogy 2009-ben sok jelentés az influenzajárvány egyenes következményeként vált szükségessé.

(4)  Az érdekelt felek kérésére elkészített tudományos szakvélemények száma 2009-ben az influenzajárvány miatt ugrott meg.

---

A KÖZPONT VÁLASZAI

| 13. | A Központ 2009-hez képest 10 %-kal csökkentette a III. cím – Operatív kiadások alá tartozó áthozatok összegét. Emellett a Központ elismeri, hogy szükség van az áthozatok arányának a lehető legnagyobb mértékű további csökkentésére. |
| --- | --- |

13.

A Központ 2009-hez képest 10 %-kal csökkentette a III. cím – Operatív kiadások alá tartozó áthozatok összegét. Emellett a Központ elismeri, hogy szükség van az áthozatok arányának a lehető legnagyobb mértékű további csökkentésére.

| 14. | A Központ tudomásul vette a Számvevőszék észrevételeit és felülvizsgálja az új munkatársak kiválasztására irányuló eljárást az átláthatóság növelése érdekében. Általános alapelvként, 2011-ben a meghirdetett pozíciókra vonatkozó feltételeknek legmagasabb pontszámmal megfelelt pályázókat hívják be felvételi beszélgetésre; a személyes beszélgetés során legalább 70 %-os eredményt elért jelölteket kiválogatják és felveszik a tartaléklistára. A Központ a munkaerő-felvételi eljárást az írásbeli tesztek eredményének az eddiginél következetesebb figyelembevétele érdekében is felülvizsgálja. |
| --- | --- |

14.

A Központ tudomásul vette a Számvevőszék észrevételeit és felülvizsgálja az új munkatársak kiválasztására irányuló eljárást az átláthatóság növelése érdekében. Általános alapelvként, 2011-ben a meghirdetett pozíciókra vonatkozó feltételeknek legmagasabb pontszámmal megfelelt pályázókat hívják be felvételi beszélgetésre; a személyes beszélgetés során legalább 70 %-os eredményt elért jelölteket kiválogatják és felveszik a tartaléklistára. A Központ a munkaerő-felvételi eljárást az írásbeli tesztek eredményének az eddiginél következetesebb figyelembevétele érdekében is felülvizsgálja.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/127

---

JELENTÉS

az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

2011/C 366/23

BEVEZETÉS

| 1. | A szaloniki székhelyű Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (a továbbiakban: a Központ) a Tanács 337/75/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Legfontosabb feladata a szakképzés uniós szinten történő fejlesztése. E célkitűzés megvalósítása érdekében a Központ szakképzési rendszerekről szóló dokumentációkat állít össze és terjeszt (2). |
| --- | --- |

1.

A szaloniki székhelyű Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (a továbbiakban: a Központ) a Tanács 337/75/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Legfontosabb feladata a szakképzés uniós szinten történő fejlesztése. E célkitűzés megvalósítása érdekében a Központ szakképzési rendszerekről szóló dokumentációkat állít össze és terjeszt (2).

| 2. | A Központ 2010-es költségvetése 18,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 18,6 millió EUR-val. A Központ az év végén 125 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 129 volt. |
| --- | --- |

2.

A Központ 2010-es költségvetése 18,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 18,6 millió EUR-val. A Központ az év végén 125 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 129 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A Központ két olyan államtól kap éves hozzájárulást, amelyek nem tagjai az Uniónak, de részesülnek a Központ tevékenységének eredményeiből. Ezeket a pénzösszegeket célhoz kötött bevételként kezelik, így azokat konkrét projektekhez kell lekötni. Az összegek felhasználásának 2010-es célszámai azonban nem teljesültek. |
| --- | --- |

13.

A Központ két olyan államtól kap éves hozzájárulást, amelyek nem tagjai az Uniónak, de részesülnek a Központ tevékenységének eredményeiből. Ezeket a pénzösszegeket célhoz kötött bevételként kezelik, így azokat konkrét projektekhez kell lekötni. Az összegek felhasználásának 2010-es célszámai azonban nem teljesültek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Központ hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Központ pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 21-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 24-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp.

11

---

MELLÉKLET

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Szaloniki)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (1) bekezdése) | Az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ezirányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét. |
| --- | --- |
| A Központ hatásköre


  (A 337/75/EGK tanácsi rendelet 2. és 3. cikke) | A Központ megbízatása

  A Központ, mint az Európai Unió szakképzési és oktatási referenciaközpontja, a jelenleg zajló folyamatok tisztább megértését elősegítő információkkal látja el a politikai döntéshozókat, kutatókat és szakembereket annak érdekében, hogy azok megalapozottabb döntéseket hozhassanak jövőbeli intézkedésekkel kapcsolatban.
  A Központ segíti az Európai Bizottságot a szakoktatás és szakképzés uniós szintű ösztönzésében és fejlesztésében.

  Feladatok







  — | a témához kapcsolódó dokumentáció összeállítása és az adatok elemzése, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (1) bekezdése)

Az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ezirányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét.

A Központ hatásköre

(A 337/75/EGK tanácsi rendelet 2. és 3. cikke)

A Központ megbízatása

A Központ, mint az Európai Unió szakképzési és oktatási referenciaközpontja, a jelenleg zajló folyamatok tisztább megértését elősegítő információkkal látja el a politikai döntéshozókat, kutatókat és szakembereket annak érdekében, hogy azok megalapozottabb döntéseket hozhassanak jövőbeli intézkedésekkel kapcsolatban.

A Központ segíti az Európai Bizottságot a szakoktatás és szakképzés uniós szintű ösztönzésében és fejlesztésében.

Feladatok

—

a témához kapcsolódó dokumentáció összeállítása és az adatok elemzése,

| — | közreműködés a kutatás fejlesztésében és összehangolásában, |
| --- | --- |

—

közreműködés a kutatás fejlesztésében és összehangolásában,

| — | a megfelelő információk hasznosítása és terjesztése, |
| --- | --- |

—

a megfelelő információk hasznosítása és terjesztése,

| — | a szakképzés fejlesztésének kérdéseivel kapcsolatos közös álláspontok előmozdítása és támogatása, |
| --- | --- |

—

a szakképzés fejlesztésének kérdéseivel kapcsolatos közös álláspontok előmozdítása és támogatása,

| — | fórum biztosítása a sokszínű és széles körű nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

—

fórum biztosítása a sokszínű és széles körű nyilvánosság számára.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

minden tagállamból:

| — | a kormány egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a kormány egy képviselője,

| — | a munkáltatói szervezetek egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a munkáltatói szervezetek egy képviselője,

| — | a munkavállalók szervezeteinek egy képviselője. |
| --- | --- |

—

a munkavállalók szervezeteinek egy képviselője.

Az Európai Bizottság képviseletében három tag.

2.   Elnökség

Összetétel

Az igazgatótanács elnöke és három (csoportonként egy-egy) alelnöke, csoportonként egy koordinátor, valamint a Bizottság egy képviselője.

3.   Igazgató

A Bizottság nevezi ki az igazgatótanács által benyújtott jelöltlista alapján, feladata a Központ irányítása, valamint az igazgatótanács és az elnökség döntéseinek végrehajtása.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Központ rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Végleges költségvetés

18,3 (18,6) millió EUR

Ebből uniós hozzájárulás: 98 % (97 %)

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 101 (101)

Ebből betöltött: 96 (96 )

Egyéb alkalmazottak:

| | szerződéses alkalmazott: 24 (26) |
| --- | --- |

szerződéses alkalmazott: 24 (26)

| | kirendelt tagállami szakértő: 5 (7) |
| --- | --- |

kirendelt tagállami szakértő: 5 (7)

Teljes létszám: 125 (129), ebből:

| | operatív feladatok: 90 (88) |
| --- | --- |

operatív feladatok: 90 (88)

| | adminisztratív feladatok: 35 (41) |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 35 (41)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

A 2010-es munkaprogram megvalósításának főbb eseményei:

Szakpolitikai elemzés és beszámolás

A negyedik szakpolitikai jelentés („Híd a jövőbe”) beszámolt a 2002–2010-es koppenhágai folyamatban elért eredményekről. A jelentést a decemberi miniszteri konferencia is megvitatta. A jelentés elősegítette Bruges-i közlemény előkészítését, amely prioritásokat és 2020-ig elérendő eredményeket határoz meg a szakoktatás és szakképzés területén folytatott európai szintű együttműködéshez. A tagállami ReferNet szakpolitikai jelentések áttekintették az eddig elért tagállami eredményeket, és mindez bekerült a Központ szakpolitikai jelentésébe.

A szakoktatás és a szakképzés finanszírozásához létrehozandó költségmegosztási mechanizmusokra irányuló kutatásokat több szakmai műhely is megvitatta, amelyek lefektették a leghatékonyabb és legeredményesebb mechanizmusok összehasonlító elemzésének alapját.

Támogatás nyújtása a szakoktatás és szakképzés, valamint az egész életen át tartó tanulás európai eszközeinek és alapelveinek kifejlesztéséhez

| — | A Központ folytatta az Európai Képesítési Keretrendszer (EQF) tanácsadó csoportjának koordinálását az Európai Bizottsággal együtt, támogatta és monitorozta a végrehajtási folyamatot; elemezte a tagállami szintű eredményeket, beszámolt azokról, és közzétette „Az országos képesítési keretrendszerek fejlesztése Európában” c. jelentést. Részt vett több szakpolitikai esemény szervezésében és számos műhelyt szervezett (a műhelyekkel kapcsolódó dokumentumok a Központ honlapján elérhetők). |
| --- | --- |

—

A Központ folytatta az Európai Képesítési Keretrendszer (EQF) tanácsadó csoportjának koordinálását az Európai Bizottsággal együtt, támogatta és monitorozta a végrehajtási folyamatot; elemezte a tagállami szintű eredményeket, beszámolt azokról, és közzétette „Az országos képesítési keretrendszerek fejlesztése Európában” c. jelentést. Részt vett több szakpolitikai esemény szervezésében és számos műhelyt szervezett (a műhelyekkel kapcsolódó dokumentumok a Központ honlapján elérhetők).

| — | Támogatta az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) fejlesztését, háttérdokumentumot készített a spanyol elnökségi konferenciához. Közzétette az első ECVET monitoring-jelentést („Az ECVET fejlesztése Európában”) és a „Kreditrendszerek és képesítési keretrendszerek összekapcsolása” c. tanulmányt. |
| --- | --- |

—

Támogatta az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) fejlesztését, háttérdokumentumot készített a spanyol elnökségi konferenciához. Közzétette az első ECVET monitoring-jelentést („Az ECVET fejlesztése Európában”) és a „Kreditrendszerek és képesítési keretrendszerek összekapcsolása” c. tanulmányt.

| — | Támogatta az EQAVET-et. Két kutatási dokumentum közzététele arról, hogyan zajlik a minőségbiztosítás különböző ágazatokban. |
| --- | --- |

—

Támogatta az EQAVET-et. Két kutatási dokumentum közzététele arról, hogyan zajlik a minőségbiztosítás különböző ágazatokban.

| — | Hozzájárulás az Europass további fejlesztéseihez. A vendég honlap továbbra is egyre több látogatót és felhasználót vonz. 2010 decemberéig 10,9 millió online európai önéletrajz létrehozására került sor (az Europass 2005-ös létrehozása óta), és ez bőven meghaladta az eredeti 3 milliós célértéket. 2010-ben: 3,7 millió önéletrajzot töltöttek ki online, és több mint 10 millióan látogattak a honlapra. |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az Europass további fejlesztéseihez. A vendég honlap továbbra is egyre több látogatót és felhasználót vonz. 2010 decemberéig 10,9 millió online európai önéletrajz létrehozására került sor (az Europass 2005-ös létrehozása óta), és ez bőven meghaladta az eredeti 3 milliós célértéket. 2010-ben: 3,7 millió önéletrajzot töltöttek ki online, és több mint 10 millióan látogattak a honlapra.

| — | A 2009/2010-es tanévben 230 (246) tanulmányútra került sor, amelyen összesen 2 358 (2 432) szakértő vett részt. A hatástanulmányok magas elégedettségi arányt (97 %) és minőséget mutatnak. A 2010/2011-es tanévben 2011 júniusáig 244 tanulmányútra kerül sor, összesen 2 732 résztvevővel. |
| --- | --- |

—

A 2009/2010-es tanévben 230 (246) tanulmányútra került sor, amelyen összesen 2 358 (2 432) szakértő vett részt. A hatástanulmányok magas elégedettségi arányt (97 %) és minőséget mutatnak. A 2010/2011-es tanévben 2011 júniusáig 244 tanulmányútra kerül sor, összesen 2 732 résztvevővel.

A készségek és a képességek elemzése

| — | A Központ készségigény-elemzése beépült az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló új „Európa 2020” úttörő kezdeményezésbe, és ebben a témában a Központ részt vett az európai bizottsági szakértői csoport jelentésének elkészítésében. |
| --- | --- |

—

A Központ készségigény-elemzése beépült az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló új „Európa 2020” úttörő kezdeményezésbe, és ebben a témában a Központ részt vett az európai bizottsági szakértői csoport jelentésének elkészítésében.

| — | A frissített, 2020-ig prognosztizált készségigényeket több magas szintű esemény keretében, többek között az Európai Bizottság és a spanyol elnökség konferenciáin – tették közzé, illetve mutatták be. |
| --- | --- |

—

A frissített, 2020-ig prognosztizált készségigényeket több magas szintű esemény keretében, többek között az Európai Bizottság és a spanyol elnökség konferenciáin – tették közzé, illetve mutatták be.

| — | Megállapodás született az európai munkáltatók jövőbeni készségigényeiről szóló felmérés során alkalmazandó megközelítésről, módszerről és kérdőívről. |
| --- | --- |

—

Megállapodás született az európai munkáltatók jövőbeni készségigényeiről szóló felmérés során alkalmazandó megközelítésről, módszerről és kérdőívről.

| — | „A zöld munkahelyekhez szükséges készségek” c. dokumentum közzététele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel együttműködésben – a munkahelyek környezetbaráttá tételét számos konferencián, többek között a belga elnökségi konferencián is megvitatták. |
| --- | --- |

—

„A zöld munkahelyekhez szükséges készségek” c. dokumentum közzététele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel együttműködésben – a munkahelyek környezetbaráttá tételét számos konferencián, többek között a belga elnökségi konferencián is megvitatták.

| — | Számos tanulmány foglalkozott a rendelkezésre álló készségek és az állások közötti egyenlőtlenségekkel: „Hogyan hozzuk összhangba a munkavállalók készségeit a munkaadók igényeivel”, „Munka és időskor”, valamint „Megfelelő készségek aktív nyugdíjasoknak”. |
| --- | --- |

—

Számos tanulmány foglalkozott a rendelkezésre álló készségek és az állások közötti egyenlőtlenségekkel: „Hogyan hozzuk összhangba a munkavállalók készségeit a munkaadók igényeivel”, „Munka és időskor”, valamint „Megfelelő készségek aktív nyugdíjasoknak”.

Az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó képesítések

| — | A Központ a következő tanulmányokat tette közzé: „Változó képesítések – A képesítésekkel kapcsolatos szakpolitikák és gyakorlat áttekintése”, „A tanulási eredmények a szakképzési és szakoktatási tantervekben”; különböző műhelyeken és uniós konferenciákon megvitatta az ESCO kezdeményezéshez (készségek, képességek, foglalkozások és képesítések európai terminológiai rendszere) készült háttérdokumentumokat, valamint hozzájárult a különböző szakpolitikai opciók megvitatatásához. |
| --- | --- |

—

A Központ a következő tanulmányokat tette közzé: „Változó képesítések – A képesítésekkel kapcsolatos szakpolitikák és gyakorlat áttekintése”, „A tanulási eredmények a szakképzési és szakoktatási tantervekben”; különböző műhelyeken és uniós konferenciákon megvitatta az ESCO kezdeményezéshez (készségek, képességek, foglalkozások és képesítések európai terminológiai rendszere) készült háttérdokumentumokat, valamint hozzájárult a különböző szakpolitikai opciók megvitatatásához.

| — | Támogatta az ELPGN-t (az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó politikák hálózata). A szakoktatásról és szakképzésről szóló spanyol elnökségi konferenciára elkészült az „Egész életen át tartó pályaorientáció a jobb tanulásért és a jobb munkáért Európában” és a „A veszélyeztetett fiatalok munka felé irányítása a tanuláson keresztül”. A „Szociális szempontból felelős átszervezések” c. tanulmány, „A munkával töltött életszakasz megnyújtásának támogatása – Vezetés és tanácsadás idősödő munkavállalóknak” műhely, valamint a vállalkozói szellemet oktatással és tanácsadással ösztönző együtt-tanulási rendezvények kiindulópontul szolgálhatnak további fejlesztésekhez. |
| --- | --- |

—

Támogatta az ELPGN-t (az egész életen át tartó pályaorientációra vonatkozó politikák hálózata). A szakoktatásról és szakképzésről szóló spanyol elnökségi konferenciára elkészült az „Egész életen át tartó pályaorientáció a jobb tanulásért és a jobb munkáért Európában” és a „A veszélyeztetett fiatalok munka felé irányítása a tanuláson keresztül”. A „Szociális szempontból felelős átszervezések” c. tanulmány, „A munkával töltött életszakasz megnyújtásának támogatása – Vezetés és tanácsadás idősödő munkavállalóknak” műhely, valamint a vállalkozói szellemet oktatással és tanácsadással ösztönző együtt-tanulási rendezvények kiindulópontul szolgálhatnak további fejlesztésekhez.

| — | A Központ közzétette a „Szakmai fejlődési lehetőségek vállalaton belüli oktatók számára” c. dokumentumot. Az Európai Bizottsággal együtt előkészítő munkában vett részt egy új, a szakoktatásban és szakképzésben dolgozó oktatókkal foglalkozó közös tematikus munkacsoport létrehozásában. |
| --- | --- |

—

A Központ közzétette a „Szakmai fejlődési lehetőségek vállalaton belüli oktatók számára” c. dokumentumot. Az Európai Bizottsággal együtt előkészítő munkában vett részt egy új, a szakoktatásban és szakképzésben dolgozó oktatókkal foglalkozó közös tematikus munkacsoport létrehozásában.

| — | Támogatta a felnőttoktatással kapcsolatos munkacsoport munkáját és hozzájárult a Bizottság felnőttoktatási cselekvési tervének kidolgozásához. Véglegesítette a „Tanulás munka közben – európai sikertörténetek a munkahelyi tanulásról” c. dokumentumot. |
| --- | --- |

—

Támogatta a felnőttoktatással kapcsolatos munkacsoport munkáját és hozzájárult a Bizottság felnőttoktatási cselekvési tervének kidolgozásához. Véglegesítette a „Tanulás munka közben – európai sikertörténetek a munkahelyi tanulásról” c. dokumentumot.

| — | Stratégiai dokumentum készült a validálási útmutatások végrehajtásáról. Aktualizálta (az Európai Bizottsággal) az európai elismerési jegyzéket (honlap), és tárhelyet szolgáltatott annak. Hozzájárult a nem formális és informális tanulásról szóló jövőbeni, jóváhagyás alatt álló tanácsi ajánláshoz. |
| --- | --- |

—

Stratégiai dokumentum készült a validálási útmutatások végrehajtásáról. Aktualizálta (az Európai Bizottsággal) az európai elismerési jegyzéket (honlap), és tárhelyet szolgáltatott annak. Hozzájárult a nem formális és informális tanulásról szóló jövőbeni, jóváhagyás alatt álló tanácsi ajánláshoz.

Kutatás a szakoktatás és szakképzés területén

| — | A szakoktatás és szakképzés gazdasági és társadalmi hasznának előzetes bizonyítékai bemutatásra kerültek az európai szakoktatási és szakképzési kutatásról szóló konferenciákon. |
| --- | --- |

—

A szakoktatás és szakképzés gazdasági és társadalmi hasznának előzetes bizonyítékai bemutatásra kerültek az európai szakoktatási és szakképzési kutatásról szóló konferenciákon.

| — | Értékelték és közzétették „A munkáltató által nyújtott képzések Európában” c. tanulmány eredményeit. A Központ ezzel párhuzamosan továbbra is hozzájárult az európai statisztikák és mutatók kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

Értékelték és közzétették „A munkáltató által nyújtott képzések Európában” c. tanulmány eredményeit. A Központ ezzel párhuzamosan továbbra is hozzájárult az európai statisztikák és mutatók kidolgozásához.

Kommunikáció és információterjesztés

Az új honlap pozitív hatást ért el; célzott publikációs formák, többek között tájékoztató jegyzetek alkalmazására került sor. Rendszeresen kiadott sajtóközlemények révén intenzívebb sajtómegjelenés. Az elektronikus közzétételi formáknak köszönhetően kevesebb késedelemre került sor, és ez pozitív visszhangra talált. A fő célcsoportok – pl. az európai parlamenti képviselők – támogatása a kezdeményezésekkel kapcsolatos közvetlen input, valamint közösen szervezett műhelyek révén.

A fő mutatók tanúsága szerint a CEDEFOP tevékenységei jelentős hatással bírtak: a Központ tevékenységét 88 uniós szakpolitikai dokumentum idézi, 21 esetben kérnek további közreműködést. A Központ 31 uniós szakpolitikai dokumentumhoz járult hozzá közvetlenül. A honlap forgalma ugrásszerűen megnőtt: látogatók (+ 53 % 2009-hez képest), egyéni látogatók (+ 70 %), részvétel 94 konferencián; 2010-ben 107 ülés/esemény szervezése; a résztvevők magas elégedettségi aránya (4 pontos skálán 3,7 pont). A Központ 39 „új” kiadványt, és további 54 fordítást tett közzé; a médiában 579, a Központ tevékenységéről szóló cikket tart nyilván.

További információk és a teljesítménymérő rendszer mutatói a 2010-es éves jelentésben (angolul, németül és franciául), valamint a 2010-es éves tevékenységi jelentésben (www.cedefop.europa.eu) állnak rendelkezésre.

Forrás: a Központtól származó adatok.

---

A KÖZPONT VÁLASZA

| 13. | A Központ tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és megerősíti azon szándékát, miszerint a jóváhagyott tervet 2013-ig végrehajtja. |
| --- | --- |

13.

A Központ tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét és megerősíti azon szándékát, miszerint a jóváhagyott tervet 2013-ig végrehajtja.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/134

---

JELENTÉS

az Európai Rendőrakadémia 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Akadémia válaszaival együtt

2011/C 366/24

BEVEZETÉS

| 1. | A bramshilli székhelyű Európai Rendőrakadémiát (a továbbiakban: az Akadémia) a 2000/820/IB tanácsi határozat hozta létre, amelyet 2005-ben hatályon kívül helyeztek, és a 2005/681/IB tanácsi határozattal (1) váltottak fel. Az Akadémia feladata, hogy a tagállamok rendőrképző intézményeit hálózatként összefogva közös normák alapján képzést nyújtson a rendőri szolgálatok vezető beosztású tisztjei számára (2). |
| --- | --- |

1.

A bramshilli székhelyű Európai Rendőrakadémiát (a továbbiakban: az Akadémia) a 2000/820/IB tanácsi határozat hozta létre, amelyet 2005-ben hatályon kívül helyeztek, és a 2005/681/IB tanácsi határozattal (1) váltottak fel. Az Akadémia feladata, hogy a tagállamok rendőrképző intézményeit hálózatként összefogva közös normák alapján képzést nyújtson a rendőri szolgálatok vezető beosztású tisztjei számára (2).

| 2. | Az Akadémia 2010-es költségvetése 7,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 8,8 millió EUR-val. Az Akadémia az év végén 31 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 28 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Akadémia 2010-es költségvetése 7,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 8,8 millió EUR-val. Az Akadémia az év végén 31 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 28 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Akadémia éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Akadémia éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Akadémia pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Akadémia pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Akadémia éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Akadémia éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Akadémia pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Akadémia pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Akadémia 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | 2010-ben több mint 1,6 millió EUR-t (a 2009-ről áthozott előirányzatok 48 %-át) törölni kellett. Ez a helyzet ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. |
| --- | --- |

13.

2010-ben több mint 1,6 millió EUR-t (a 2009-ről áthozott előirányzatok 48 %-át) törölni kellett. Ez a helyzet ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének.

| 14. | Az Akadémia költségvetésének jelentős részét teszik ki a tanfolyamok és szemináriumok szervezésére fordított kiadások. Az ilyen tevékenységekre vonatkozó költségigénylések jóváhagyásakor az Akadémia nem járt el kellő szigorral, különösen ami a bizonylatok hiánytalanságát illeti. |
| --- | --- |

14.

Az Akadémia költségvetésének jelentős részét teszik ki a tanfolyamok és szemináriumok szervezésére fordított kiadások. Az ilyen tevékenységekre vonatkozó költségigénylések jóváhagyásakor az Akadémia nem járt el kellő szigorral, különösen ami a bizonylatok hiánytalanságát illeti.

A KORÁBBI ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK HASZNOSULÁSA

| 15. | A 2007 és 2008 között időszak magánkiadásainak finanszírozására felhasznált előirányzatokra vonatkozóan egy külső cég utólagos ellenőrzést végzett. A külső ellenőrök véleménye szerint ezen a téren további pénzösszegek nem fizettethetők vissza. |
| --- | --- |

15.

A 2007 és 2008 között időszak magánkiadásainak finanszírozására felhasznált előirányzatokra vonatkozóan egy külső cég utólagos ellenőrzést végzett. A külső ellenőrök véleménye szerint ezen a téren további pénzösszegek nem fizettethetők vissza.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

1

(2)  A Melléklet az Akadémia hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Akadémia pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 8-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 22-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy https://www.cepol.europa.eu/index.php?id=final-accounts.

11

---

MELLÉKLET

Európai Rendőrakadémia (Bramshill)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az EUMSZ 87. cikke) | Jogszabályok közelítése









  „1. | Az Unió rendőrségi együttműködést alakít ki, amelyben részt vesz a tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatósága, köztük a tagállamok rendőrségei, vámhatóságai és a bűncselekmények megelőzésére és felderítésére szakosodott egyéb bűnüldöző szolgálatai. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az EUMSZ 87. cikke)

Jogszabályok közelítése

„1.

| 2. | Az (1) bekezdésben foglaltak céljából az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapíthat meg a következőkre vonatkozóan: (...) |
| --- | --- |

2.

| b) | az állomány képzésének támogatása, valamint együttműködés az állomány egymás közötti cseréje, a felszerelések használata és a kriminalisztikai kutatások terén” |
| --- | --- |

b)

Az Akadémia hatásköre

Az Akadémia hatásköre

(2005/681/IB tanácsi határozat)

(2005/681/IB tanácsi határozat)

Célkitűzések

Célkitűzések

Az Akadémia célja, hogy egyes részegységei együttműködésének optimalizálása révén segítséget nyújtson a tagállami rendőrségek vezető beosztású tisztjeinek képzéséhez. Az Akadémia a bűnözés elleni küzdelem, a bűnmegelőzés, valamint a közrend és a közbiztonság fenntartása terén a tagállamok előtt álló fő problémák európai megközelítését támogatja és fejleszti, különösen e problémák határokon átnyúló vonatkozásai tekintetében.

Feladatok

Feladatok

| — | A többi tagállam nemzeti rendőrségi rendszereiről és szervezeteiről, és az Európai Unión belüli, határokon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló ismeretek elmélyítése. |
| --- | --- |

—

A többi tagállam nemzeti rendőrségi rendszereiről és szervezeteiről, és az Európai Unión belüli, határokon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló ismeretek elmélyítése.

| — | A nemzetközi és uniós eszközök ismeretének javítása, különösen a következő ágazatokban:






  a) | az Európai Unió intézményei, működésük és szerepük, az Európai Unió döntéshozatali mechanizmusai és jogi eszközei, különös tekintettel ezeknek a bűnüldözési együttműködés területén kifejtett hatásaira; |
| --- | --- | --- |

—

A nemzetközi és uniós eszközök ismeretének javítása, különösen a következő ágazatokban:

a)

az Európai Unió intézményei, működésük és szerepük, az Európai Unió döntéshozatali mechanizmusai és jogi eszközei, különös tekintettel ezeknek a bűnüldözési együttműködés területén kifejtett hatásaira;

| b) | az Europol céljai, felépítése és működése, illetve az Europol és a tagállamok megfelelő bűnüldöző szolgálatai közötti együttműködés maximalizálásának lehetőségei a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

b)

az Europol céljai, felépítése és működése, illetve az Europol és a tagállamok megfelelő bűnüldöző szolgálatai közötti együttműködés maximalizálásának lehetőségei a szervezett bűnözés elleni küzdelemben;

| c) | az Eurojust céljai, felépítése és működése. |
| --- | --- |

c)

az Eurojust céljai, felépítése és működése.

| — | Megfelelő képzés biztosítása a demokratikus jogok tiszteletben tartásáról, és különösen a védelem jogáról. |
| --- | --- |

—

Megfelelő képzés biztosítása a demokratikus jogok tiszteletben tartásáról, és különösen a védelem jogáról.

Irányítás

Irányítás

1.   Igazgatótanács

1.

Igazgatótanács

Összetétel

Összetétel

Tagállamonként egy-egy küldöttségből áll.

Minden küldöttség egy szavazattal rendelkezik. A Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és az Europolnak a képviselőit szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az ülésekre.

2.   Igazgató

2.

Igazgató

Feladata az Akadémia irányítása; az igazgatótanács nevezi ki és mozdítja el.

3.   Külső ellenőrzés

3.

Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

4.   Belső ellenőrzés

4.

Belső ellenőrzés

A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

5.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Akadémia rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Az Akadémia rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

Költségvetés

7,8 (8,8) millió EUR.

(8,8)

Létszám

Létszám

A 2010-es létszámtervben a következők szerepeltek: 26 (26) ideiglenes alkalmazott.

(26)

Továbbá: 10 (13) szerződéses alkalmazotti álláshely szerepelt a költségvetésben.

(13)

Az év folyamán a tagállamok ezenkívül összesen 4 (2) nemzeti szakértőt rendeltek ki.

(2)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

1.   Tanfolyamok és szemináriumok

1.

Tanfolyamok és szemináriumok

Az Akadémia 91 (88) tanfolyamot, szemináriumot és konferenciát szervezett. Az értékelések előzetes feldolgozása alapján elmondható, hogy a résztvevők általában elégedettek az Akadémia tevékenységeivel, annak tanulmányi eredményei pedig kiválóak. A CEPOL 36 ország (uniós tagországok és harmadik országok) bűnüldöző szerveinek 2 198 tisztviselőjét (841 oktató és 1 997 résztvevő) hozta össze. Az Akadémia 10 (7) hálózattámogató eseményt szervezett és végrehajtotta a rendszerre vonatkozó partnerségi keretmegállapodást. Ez lehetővé tette, hogy a 2011. évi program, valamint a következő évek programjainak megvalósításához támogatási szerződések szülessenek. Egyetlen tevékenységet sem halasztottak a következő naptári évre.

(88)

(7)

2.   Külső kapcsolatok

2.

Külső kapcsolatok

Az Akadémia 2010. december 7-én együttműködési megállapodást írt alá a Török Rendőrakadémiával és a Horvát Rendőrakadémiával. 2010. december 9-én további együttműködési megállapodásokat írt alá az Izlandi Nemzeti Rendőrakadémiával és a Norvég Rendőrakadémiával. Ezenkívül együttműködési megállapodásokról kezdett tárgyalásokat az Orosz Föderációval, Grúziával, Albániával és Montenegróval. (Egy megállapodás és egy egyetértési megállapodás született.)

3.   Közös tantervek

3.

Közös tantervek

2010-ben egy – a pénzmosásról szóló – közös tantervvel bővült az öt közös tanterv, amelyek bevezetése a tagországokban már elkezdődött (Europol, rendőretika és a korrupció megelőzése, családon belüli erőszak (I. és II.), ember- illetve kábítószer-kereskedelem).

4.   Értékelés

4.

Értékelés

2010-ben elkészült a CEPOL ötéves tevékenységének értékelése.

5.   Rendészettudomány

5.

Rendészettudomány

A nemzeti rendészettudományi kapcsolattartók hálózata és a rendészettudományi munkacsoport három konkrét rendészettudományi esemény előkészítését támogatta a CEPOL munkaprogramjában:

| 1. | az éves CEPOL rendészettudományi konferencia; |
| --- | --- |

1.

az éves CEPOL rendészettudományi konferencia;

| 2. | kutatói szimpózium „Sokszínű rendészet” („Policing Diversity”) címmel; |
| --- | --- |

2.

kutatói szimpózium „Sokszínű rendészet” („Policing Diversity”) címmel;

| 3. | végrehajtási szimpózium „Kiemelkedő rendezvények rendjének biztosítása” címmel. |
| --- | --- |

3.

végrehajtási szimpózium „Kiemelkedő rendezvények rendjének biztosítása” címmel.

A CEPOL a Európai Rendészettudományi és Kutatási Közlöny két további számát tette közzé a honlapján. Véglegesítették „Az európai rendőrképzés áttekintése és a bolognai folyamat” című felmérésről készült jelentést. A CEPOL tevékenységét a stockholmi kriminológiai szimpóziumon és az Európai Kriminológiai Társaság éves konferenciáján ismertették. A folyamatosan gyarapodó e-Könyvtár a rendészeti szaktudás tárházát nyújtja a regisztrált e-Net-használók számára.

6.   Euromed Police II projekt

6.

Euromed Police II projekt

Az EUROMED projekt operatív célkitűzései megvalósultak, és a projektet 2010. szeptember 30-án lezárták.

7.   Csereprogram:

7.

Csereprogram:

Az egyéves akadémiai csereprogram 2009-ben kezdődött és 2010-ben ért véget. Az első cserére 2009 októbere és decembere között, a másodikra pedig 2010 januárja és márciusa között került sor. A vezető beosztású rendőrtisztek cseréjének időtartama 12–14 naptári nap volt, a rendőrségi oktatóké pedig 18–22 naptári nap. Az első két csereidőszak 21 tagország 51 résztvevőjével zajlott. A program kiemelt témakörei a közösségi rendfenntartás és a szervezett bűnözés (vezető beosztású rendőrtisztek), illetve a tanulási környezet (rendőrségi oktatók) voltak. A támogatás módosítását követően a fennmaradó költségvetési összeget egy 88 vezető beosztású rendőrtiszt részvételével zajló harmadik csereidőszak finanszírozására használták fel.

8.   Elektronikus hálózat (e-Net)

8.

Elektronikus hálózat (e-Net)

A CEPOL elektronikus hálózatát 102 000 egyéni látogató tekintette meg (2009-hez képest 34 %-kal többen) (76 000), a regisztrált felhasználók száma pedig 6 226(903) volt 2010 végén. A CEPOL tanulásmenedzsment rendszere (Learning Management System) nemcsak a CEPOL szervezésében tartott tanfolyamokon és szemináriumokon bizonyult rendkívül sikeres segédeszköznek, hanem egyúttal információcserére alkalmas platformot is teremtett a CEPOL/ISEC csereprogramja és számos munkacsoport számára. Ezenkívül 2010-ben a CEPOL dokumentumkezelő rendszere (Document Management System) valamennyi vezetői csoport elsődleges dokumentum-megosztó forrásává nőtte ki magát; számos csoport kizárólag ezt a rendszert használja dokumentumok terjesztésére.

(76 000)

(903)

Forrás: az Akadémiától származó adatok.

Forrás:

---

AZ AKADÉMIA VÁLASZAI

| 13. | A Számvevőszék által leírt helyzet megismétlődésének elkerülésére a 2010. évi előirányzatok átvitelére szigorú követelményrendszer lépett életbe a 2011. évi törlések minimálisra csökkentése érdekében. 2011 júniusában valamennyi nyitva álló kötelezettségvállalást felülvizsgáltak a költségvetés felhasználásának hatékonyabb ellenőrzése és a 2011. évi költségvetés lehető leghatékonyabb végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék által leírt helyzet megismétlődésének elkerülésére a 2010. évi előirányzatok átvitelére szigorú követelményrendszer lépett életbe a 2011. évi törlések minimálisra csökkentése érdekében. 2011 júniusában valamennyi nyitva álló kötelezettségvállalást felülvizsgáltak a költségvetés felhasználásának hatékonyabb ellenőrzése és a 2011. évi költségvetés lehető leghatékonyabb végrehajtása érdekében.

| 14. | A CEPOL felülvizsgálta a költségigénylések és a vonatkozó bizonylatok jóváhagyási folyamatát. Ezenkívül a CEPOL a tanfolyamok ellenőrzésének és a kifizetési akták minőségének további javítása érdekében új tanfolyamot tartott a tanfolyamszervezők részére. |
| --- | --- |

14.

A CEPOL felülvizsgálta a költségigénylések és a vonatkozó bizonylatok jóváhagyási folyamatát. Ezenkívül a CEPOL a tanfolyamok ellenőrzésének és a kifizetési akták minőségének további javítása érdekében új tanfolyamot tartott a tanfolyamszervezők részére.

| 15. | A CEPOL tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Egyúttal amennyire lehetséges, továbbra is igyekszik behajtani a teljesen még vissza nem térített összegeket. |
| --- | --- |

15.

A CEPOL tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét. Egyúttal amennyire lehetséges, továbbra is igyekszik behajtani a teljesen még vissza nem térített összegeket.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/140

---

JELENTÉS

az Eurojust 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Eurojust válaszaival együtt

2011/C 366/25

BEVEZETÉS

| 1. | A hágai székhelyű Eurojustot a Tanács 2002/187/IB határozata (1) alapján, a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelem fokozása céljából hozták létre. Az Eurojust célja, hogy fejlessze az olyan nyomozások és büntetőeljárások összehangolását, amelyek több uniós tagállam, illetve harmadik állam területére terjednek ki (2). |
| --- | --- |

1.

A hágai székhelyű Eurojustot a Tanács 2002/187/IB határozata (1) alapján, a szervezett bűnözés súlyos formái elleni küzdelem fokozása céljából hozták létre. Az Eurojust célja, hogy fejlessze az olyan nyomozások és büntetőeljárások összehangolását, amelyek több uniós tagállam, illetve harmadik állam területére terjednek ki (2).

| 2. | A költségvetés módosítását követően az Eurojust 2010-es végleges költségvetése 32,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 28,2 millió EUR-val. Az Eurojust az év végén 295 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 248 volt. |
| --- | --- |

2.

A költségvetés módosítását követően az Eurojust 2010-es végleges költségvetése 32,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 28,2 millió EUR-val. Az Eurojust az év végén 295 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 248 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Eurojust éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Eurojust éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Eurojust pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Eurojust pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Eurojust éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Eurojust éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Eurojust pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Eurojust pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Eurojust 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A III. cím – Operatív kiadások alatt 2011-re áthozott összeg a III. cím költségvetésének 38 %-át tette ki. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott és nem egyeztethető össze az évenkéntiség költségvetési alapelvével. |
| --- | --- |

13.

A III. cím – Operatív kiadások alatt 2011-re áthozott összeg a III. cím költségvetésének 38 %-át tette ki. Az áthozatok ilyen magas szintje túlzott és nem egyeztethető össze az évenkéntiség költségvetési alapelvével.

EGYÉB SZEMPONTOK

| 14. | Az Eurojust igazgatója a fenti 5. bekezdésben (Az igazgató felelőssége) részletezett feladatok vonatkozásában a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság felé tartozik elszámolással, azonban a gyakorlatban nem ő felel a napi irányítással kapcsolatos döntések többségéért. Ezeket az alapító rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében az Eurojust testület hozza meg (12). Az elszámoltathatóságban megnyilvánuló átfedés eredményes kezelése érdekében érdemes lenne megfontolni az érintett felek szerepének és felelősségi körének újbóli meghatározását. |
| --- | --- |

14.

Az Eurojust igazgatója a fenti 5. bekezdésben (Az igazgató felelőssége) részletezett feladatok vonatkozásában a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság felé tartozik elszámolással, azonban a gyakorlatban nem ő felel a napi irányítással kapcsolatos döntések többségéért. Ezeket az alapító rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében az Eurojust testület hozza meg (12). Az elszámoltathatóságban megnyilvánuló átfedés eredményes kezelése érdekében érdemes lenne megfontolni az érintett felek szerepének és felelősségi körének újbóli meghatározását.

| 15. | A közbeszerzési eljárások területén egy esetben az értékelő bizottság nem alkalmazta a pályázati kiírásban közzétett súlyozást. |
| --- | --- |

15.

A közbeszerzési eljárások területén egy esetben az értékelő bizottság nem alkalmazta a pályázati kiírásban közzétett súlyozást.

| 16. | Annak ellenére, hogy a lejárt tartaléklistákról nem lehet alkalmazottakat toborozni, 2010-ben egy dolgozót mégis felvettek egy 2009 januárjában lejárt tartaléklistáról. |
| --- | --- |

16.

Annak ellenére, hogy a lejárt tartaléklistákról nem lehet alkalmazottakat toborozni, 2010-ben egy dolgozót mégis felvettek egy 2009 januárjában lejárt tartaléklistáról.

AZ ELŐZŐ ÉVBEN TETT MEGÁLLAPÍTÁSOK HASZNOSULÁSA

| 17. | 2009 végén az Eurojust betöltetlen álláshelyeinek aránya 24 % volt, ami 2010 végére 13 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

17.

2009 végén az Eurojust betöltetlen álláshelyeinek aránya 24 % volt, ami 2010 végére 13 %-ra csökkent.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  2002. február 28-i határozat az Eurojust létrehozásáról (HL L 63., 2002.3.6., 1. o.).

1

(2)  A Melléklet az Eurojust hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Eurojust pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 17-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 5-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.eurojust.europa.eu.

11

(12)  A Tanács 2003/659/IB (HL L 245., 2003.9.29., 44. o.) és 2009/426/IB határozatával (HL L 138., 2009.6.4., 14. o.) módosított 2002/187/IB tanácsi határozat 28., 29., 30. és 36. cikke.

12

---

MELLÉKLET

Eurojust (Hága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke) | Az Eurojust feladata a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az ezekkel kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatása és erősítése a nemzeti hatóságok, illetve az Europol által végzett operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott információk alapján. |
| --- | --- |
| Az Eurojust hatásköre


  (2002/187/IB tanácsi határozat) | Célkitűzések







  — | a nyomozások és büntetőeljárások illetékes tagállami hatóságok közötti összehangolásának ösztönzése és tökéletesítése; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 85. cikke)

Az Eurojust feladata a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az ezekkel kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatása és erősítése a nemzeti hatóságok, illetve az Europol által végzett operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott információk alapján.

Az Eurojust hatásköre

(2002/187/IB tanácsi határozat)

Célkitűzések

—

a nyomozások és büntetőeljárások illetékes tagállami hatóságok közötti összehangolásának ösztönzése és tökéletesítése;

| — | az együttműködés fejlesztése, különösen az információcserének, a kölcsönös jogsegélynek és a kiadatási kérelmek teljesítésének megkönnyítése révén; |
| --- | --- |

—

az együttműködés fejlesztése, különösen az információcserének, a kölcsönös jogsegélynek és a kiadatási kérelmek teljesítésének megkönnyítése révén;

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak támogatása a nyomozások és büntetőeljárások eredményesebbé tétele céljából; |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak támogatása a nyomozások és büntetőeljárások eredményesebbé tétele céljából;

| — | segítségnyújtás olyan eljárásokhoz, amelyek egy tagállamot és egy harmadik államot érintenek; |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás olyan eljárásokhoz, amelyek egy tagállamot és egy harmadik államot érintenek;

| — | segítségnyújtás olyan eljárásokhoz, amelyek egy tagállamot és az Uniót érintik. |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás olyan eljárásokhoz, amelyek egy tagállamot és az Uniót érintik.

Feladatok

A különböző nemzeti jogrendszerek közötti együttműködés megszervezése során az Eurojust:

| — | nemzeti tagjai révén, vagy |
| --- | --- |

—

nemzeti tagjai révén, vagy

| — | testületként lép fel. |
| --- | --- |

—

testületként lép fel.

Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy nem tesznek eleget az Eurojust testületként kiadott kérésének, döntésük indokairól tájékoztatniuk kell az Eurojustot.

Irányítás

1.   A testület az Eurojust szervezeti felépítéséért és működéséért felel.

2.   A testület az egyes tagállamok által saját jogrendszerüknek megfelelően kinevezett egy-egy nemzeti tagból áll, akik ügyészek, bírók vagy ezekkel azonos jogosultságokkal rendelkező rendőrségi tisztviselők.

3.   A testület a nemzeti tagok közül választ elnököt.

4.   A közös felügyeleti szerv ellenőrzi a személyes adatok feldolgozását.

5.   Az adminisztratív igazgatót a testület egyhangúlag nevezi ki.

6.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

7.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Eurojust rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

32,3 (28,2) millió EUR, beleértve a célhoz kötött bevételek 2 millió EUR összegét (közös nyomozócsoport projekt).

Létszám 2010. december 31-én

Testületi tagok és a hozzájuk kapcsolódó alkalmazottak: 58 (47), az alábbi megoszlásban:

27 nemzeti tag, 3 kapcsolattartó ügyész, 16 helyettes és 12 asszisztens.

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 185 (185), ebből betöltött: 162 (141)

Egyéb álláshelyek: 75 (60), az alábbi megoszlásban:

36 szerződéses alkalmazott, 17 kiküldött nemzeti szakértő és 22 ideiglenes alkalmazott.

A teljes létszám: 295 (248) fő

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| | Operatív feladatok: 157 (131) fő |
| --- | --- |

Operatív feladatok: 157 (131) fő

| | Adminisztratív feladatok: 107 (89) fő |
| --- | --- |

Adminisztratív feladatok: 107 (89) fő

| | Vegyes feladatok: 31 (28) fő |
| --- | --- |

Vegyes feladatok: 31 (28) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Koordinációs ülések száma

141 (132)

Ügyek száma összesen

1 424(1 193)

Csalás: 631 (612)

Kábítószer-kereskedelem: 254 (230)

Terrorizmus: 25 (19)

Gyilkosság: 83 (90)

Emberkereskedelem: 87 (74)

Forrás: az Eurojusttól származó adatok.

---

AZ EUROJUST VÁLASZAI

| 13. | Mivel a tevékenységek 2010-ben erőteljesebbek voltak, az automatikus átvitelek az előző évhez képest megnőttek, főként a szervezeti struktúra felülvizsgálata projekt, az új számítógépes infrastruktúra költségei és az adatfeldolgozás költségei miatt. Ha ettől a három elemtől eltekintünk, akkor az átvitt összegek egészét illetően, az azonos jellegű tételek összehasonlítása alapján, csökkenés következett be. |
| --- | --- |

13.

Mivel a tevékenységek 2010-ben erőteljesebbek voltak, az automatikus átvitelek az előző évhez képest megnőttek, főként a szervezeti struktúra felülvizsgálata projekt, az új számítógépes infrastruktúra költségei és az adatfeldolgozás költségei miatt. Ha ettől a három elemtől eltekintünk, akkor az átvitt összegek egészét illetően, az azonos jellegű tételek összehasonlítása alapján, csökkenés következett be.

| 14. | A Testületnek orvosolnia kell ezt az anomáliát, vagy az új szabályozásnak rendeznie kell ezt a szerkezeti hiányosságot. |
| --- | --- |

14.

A Testületnek orvosolnia kell ezt az anomáliát, vagy az új szabályozásnak rendeznie kell ezt a szerkezeti hiányosságot.

| 15. | Az ilyen tévedések jövőbeli elkerülésére az Eurojust gondoskodni fog az Unió pályázatában az alkalmazott eljárásra előírt minőségi szabványok betartásáról, és arról, hogy az Eurojust értékelői tisztában legyenek felelősségükkel, amikor más szervezetekkel közös eljárásokban vesznek részt. |
| --- | --- |

15.

Az ilyen tévedések jövőbeli elkerülésére az Eurojust gondoskodni fog az Unió pályázatában az alkalmazott eljárásra előírt minőségi szabványok betartásáról, és arról, hogy az Eurojust értékelői tisztában legyenek felelősségükkel, amikor más szervezetekkel közös eljárásokban vesznek részt.

| 16. | Bár az említett felvételi anyaghoz tartozó dokumentáció nem volt teljeskörű, az akkori megbízott ügyvezető igazgató megerősítette, hogy ő hozta az említett tartaléklistára vonatkozó döntést. Annak érdekében, hogy ilyen helyzet a jövőben ne állhasson elő, az Eurojust intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy a felvételekkel kapcsolatos valamennyi döntés megfelelően dokumentált legyen. |
| --- | --- |

16.

Bár az említett felvételi anyaghoz tartozó dokumentáció nem volt teljeskörű, az akkori megbízott ügyvezető igazgató megerősítette, hogy ő hozta az említett tartaléklistára vonatkozó döntést. Annak érdekében, hogy ilyen helyzet a jövőben ne állhasson elő, az Eurojust intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy a felvételekkel kapcsolatos valamennyi döntés megfelelően dokumentált legyen.

| 17. | Az Eurojust folytatja a helyzet további javítására irányuló erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

17.

Az Eurojust folytatja a helyzet további javítására irányuló erőfeszítéseit.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/145

---

JELENTÉS

az Európai Képzési Alapítvány 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt

2011/C 366/26

BEVEZETÉS

| 1. | A torinói székhelyű Európai Képzési Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány) a Tanács 1360/90/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Alapítvány célja a szakképzés reformjának támogatása az Európai Unió partnerországaiban. Céljából adódóan az Alapítvány több program (PHARE, TACIS, CARDS és MEDA) végrehajtásában nyújt segítséget a Bizottságnak (2). |
| --- | --- |

1.

A torinói székhelyű Európai Képzési Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány) a Tanács 1360/90/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Alapítvány célja a szakképzés reformjának támogatása az Európai Unió partnerországaiban. Céljából adódóan az Alapítvány több program (PHARE, TACIS, CARDS és MEDA) végrehajtásában nyújt segítséget a Bizottságnak (2).

| 2. | Az Alapítvány 2010-es költségvetése 19,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 20,2 millió EUR-val. Az Alapítvány az év végén 128 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 124 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Alapítvány 2010-es költségvetése 19,3 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 20,2 millió EUR-val. Az Alapítvány az év végén 128 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 124 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Alapítvány éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Alapítvány éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Alapítvány pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait. (7) Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Alapítvány pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait. (7) Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Alapítvány éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Alapítvány éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Alapítvány pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Alapítvány pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 131., 1990.5.23., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Alapítvány hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Alapítvány pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 15-én állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. június 16-án érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.etf.europa.eu/Archive.

11

---

MELLÉKLET

Európai Képzési Alapítvány (Torino)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (3) bekezdése) | Az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a szakképzés területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |
| Az Alapítvány hatásköre


  (Az 1360/90/EGK tanácsi rendelet) | Célkitűzések







  — | Az uniós külpolitika keretében hozzájárulni a humán erőforrások fejlesztéséhez a következő országokban: az 1085/2006/EK és az 1638/2006/EK rendelet, valamint az azt követő kapcsolódó jogi aktusok értelmében támogatásra jogosult országok; az igazgatótanács tagjainak kétharmada által támogatott javaslat és a Bizottság véleménye alapján az igazgatótanács határozata által kijelölt egyéb országok, amelyek olyan közösségi eszköz vagy nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, amelynek részét képezi a humántőke-fejlesztés, amennyiben azt a rendelkezésre álló források lehetővé teszik. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (3) bekezdése)

Az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és a szakképzés területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel.

Az Alapítvány hatásköre

(Az 1360/90/EGK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

—

Az uniós külpolitika keretében hozzájárulni a humán erőforrások fejlesztéséhez a következő országokban: az 1085/2006/EK és az 1638/2006/EK rendelet, valamint az azt követő kapcsolódó jogi aktusok értelmében támogatásra jogosult országok; az igazgatótanács tagjainak kétharmada által támogatott javaslat és a Bizottság véleménye alapján az igazgatótanács határozata által kijelölt egyéb országok, amelyek olyan közösségi eszköz vagy nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, amelynek részét képezi a humántőke-fejlesztés, amennyiben azt a rendelkezésre álló források lehetővé teszik.

| — | E rendelet alkalmazásában „humántőke-fejlesztés”: az a munka, amely a szakoktatási és szakképzési rendszerek javításán keresztül hozzájárul az egyes egyének készségeinek és szakértelmének egész életen át tartó fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

—

E rendelet alkalmazásában „humántőke-fejlesztés”: az a munka, amely a szakoktatási és szakképzési rendszerek javításán keresztül hozzájárul az egyes egyének készségeinek és szakértelmének egész életen át tartó fejlesztéséhez.

Feladatok

E célok elérésének érdekében az Alapítvány az igazgatótanácsra ruházott hatáskör keretén belül és az uniós szinten létrehozott általános iránymutatásokat követve a következő feladatokat látja el:

| — | tájékoztat, szakpolitikai elemzéseket végez és tanácsot ad a partnerországokban a humántőke fejlesztésével kapcsolatos kérdésekben, |
| --- | --- |

—

tájékoztat, szakpolitikai elemzéseket végez és tanácsot ad a partnerországokban a humántőke fejlesztésével kapcsolatos kérdésekben,

| — | előmozdítja a nemzeti és helyi munkaerőpiacokon jelentkező készségigények ismeretét és elemzését, |
| --- | --- |

—

előmozdítja a nemzeti és helyi munkaerőpiacokon jelentkező készségigények ismeretét és elemzését,

| — | támogatja az érdekelt feleket a partnerországokban a humántőke fejlesztése terén megvalósuló kapacitásépítés érdekében, |
| --- | --- |

—

támogatja az érdekelt feleket a partnerországokban a humántőke fejlesztése terén megvalósuló kapacitásépítés érdekében,

| — | elősegíti az információ- és tapasztalatcserét a partnerországokban a humántőke fejlesztésének reformjában részt vevő adományozók között, |
| --- | --- |

—

elősegíti az információ- és tapasztalatcserét a partnerországokban a humántőke fejlesztésének reformjában részt vevő adományozók között,

| — | támogatja a partnerországoknak történő uniós segítségnyújtást a humántőke fejlesztése terén, |
| --- | --- |

—

támogatja a partnerországoknak történő uniós segítségnyújtást a humántőke fejlesztése terén,

| — | információt terjeszt és hálózatépítésre, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlat egymással való megosztására ösztönöz az EU és a partnerországok között, illetve a partnerországok között a humántőke fejlesztésének kérdései terén, |
| --- | --- |

—

információt terjeszt és hálózatépítésre, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlat egymással való megosztására ösztönöz az EU és a partnerországok között, illetve a partnerországok között a humántőke fejlesztésének kérdései terén,

| — | a Bizottság kérésére hozzájárul a partnerországoknak nyújtott képzési támogatás általános eredményességének felméréséhez, |
| --- | --- |

—

a Bizottság kérésére hozzájárul a partnerországoknak nyújtott képzési támogatás általános eredményességének felméréséhez,

| — | e rendelet általános keretein belül elvállal minden egyéb olyan feladatot, amelyről az igazgatótanács megállapodik a Bizottsággal. |
| --- | --- |

—

e rendelet általános keretein belül elvállal minden egyéb olyan feladatot, amelyről az igazgatótanács megállapodik a Bizottsággal.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

| — | A tagállamok egy-egy képviselője. |
| --- | --- |

—

A tagállamok egy-egy képviselője.

| — | A Bizottság három képviselője. |
| --- | --- |

—

A Bizottság három képviselője.

| — | Az Európai Parlament által kinevezett három, szavazati joggal nem rendelkező szakértő. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament által kinevezett három, szavazati joggal nem rendelkező szakértő.

| — | Ezenkívül az igazgatótanács ülésein megfigyelőként részt vehet a partnerországok három képviselője. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül az igazgatótanács ülésein megfigyelőként részt vehet a partnerországok három képviselője.

2.   Igazgató

A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

3.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

Az Alapítvány rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

19,3 (20,2) millió EUR.

Létszám 2010. december 31-én

| — | 96 (96) ideiglenes álláshely a létszámtervben, ebből betöltött: 92 (86) |
| --- | --- |

—

96 (96) ideiglenes álláshely a létszámtervben, ebből betöltött: 92 (86)

| — | 36 (38) egyéb alkalmazott (helyi alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak, kiküldött nemzeti szakértők) |
| --- | --- |

—

36 (38) egyéb alkalmazott (helyi alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak, kiküldött nemzeti szakértők)

A teljes létszám: 128 (124), amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| — | operatív feladatok: 70 (64) fő |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 70 (64) fő

| — | adminisztratív feladatok: 31 (40) fő |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 31 (40) fő

| — | vállalati egyeztetéssel és kommunikációval kapcsolatos feladatok: 27 (20) fő |
| --- | --- |

—

vállalati egyeztetéssel és kommunikációval kapcsolatos feladatok: 27 (20) fő

Termékek és szolgáltatások a 2010-es pénzügyi évben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Az Alapítvány az uniós külkapcsolati politika keretében az alapító rendelet, illetve az igazgatótanács által kijelölt 29 partnerországban járul hozzá a humántőke fejlesztéséhez. Fő tevékenységei közé tartoznak a következők: az uniós szakpolitikák és projektek támogatása, szakpolitikai elemzések készítése, információk és tapasztalatok terjesztése és cseréje, valamint a kapacitásépítés támogatása a partnerországokban.

Az Alapítvány sajátlagos értékként tudja felmutatni azt a pártatlan, nem kereskedelmi jellegű, egyedi tudásbázist, amely összesíti a humántőke-fejlesztés és annak a foglalkoztatáshoz való kapcsolódása terén felhalmozott szakmai tapasztalatait. Ilyen tapasztalat többek között az uniós és a tagállami humántőke-fejlesztési módszerek hozzáigazítása az egyes partnerországok eltérő feltételeihez.

2010-ben az Alapítvány sikeresen (24 partnerország szakoktatási és szakképzési politikájának értékelésével) zárta a Torinói Folyamat első évét, jelentős részt vállalva a stratégiai szakpolitikák kidolgozásából, a fejlesztés terén jól bevált módszerek megismertetéséből, az összehangolás és egyeztetés előmozdításából, valamint a belső uniós szakpolitikák külső dimenziójának fejlesztéséből.

Fő feladatai tekintetében a következőket teljesítette:

| — | az uniós szakpolitikáknak, illetve külkapcsolati eszközök projektciklusainak támogatása a partnerországok javára: 30 (30) output, |
| --- | --- |

—

az uniós szakpolitikáknak, illetve külkapcsolati eszközök projektciklusainak támogatása a partnerországok javára: 30 (30) output,

| — | partnerországok kapacitásfejlesztése: 30 (67) output, |
| --- | --- |

—

partnerországok kapacitásfejlesztése: 30 (67) output,

| — | szakpolitikák elemzése: 29 (23) output, |
| --- | --- |

—

szakpolitikák elemzése: 29 (23) output,

| — | terjesztés és hálózatépítés: 30 (22) output. |
| --- | --- |

—

terjesztés és hálózatépítés: 30 (22) output.

Az outputok mérik, hogy mennyiben valósulnak meg az egyes projektek eredményei, illetve mutatják, hogy miként viszonyul egymáshoz az Alapítvány költségvetése és elvégzett feladatai.

A munkaterve keretein belül elvégzett feladatokon túl az Alapítvány az év során az Európai Bizottságtól érkező közvetlen felkéréseknek is eleget tett. 2010-ben az Alapítvány 105 (101) bizottsági megkereséssel foglalkozott; ezek 62 %-a (56 %) IPA országokkal, 30 %-a (40 %) az ENPI-vel és 7 %-a (4 %) a DCI-vel volt kapcsolatos. Egy szakmai jellegű kérésnek nem volt köze a három eszköz egyikéhez sem.

| IPA | : | Előcsatlakozási Támogatási Eszköz |
| --- | --- | --- |
| ENPI | : | Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz |
| DCI | : | Fejlesztési Együttműködési Eszköz |

IPA

:

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

ENPI

:

Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz

DCI

:

Fejlesztési Együttműködési Eszköz

Forrás: az Alapítványtól származó adatok.

---

AZ ALAPÍTVÁNY VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/150

---

JELENTÉS

az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Alapítvány válaszaival együtt

2011/C 366/27

BEVEZETÉS

| 1. | Az Élet- és Munkakörülmények Javítását szolgáló Európai Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány), amelynek székhelye Dublinban van, a Tanács 1975. május 26-i 1365/75/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megtervezéséhez és megteremtéséhez az Unióban, a témába vágó ismeretek gyarapítása és terjesztése révén (2). |
| --- | --- |

1.

Az Élet- és Munkakörülmények Javítását szolgáló Európai Alapítványt (a továbbiakban: az Alapítvány), amelynek székhelye Dublinban van, a Tanács 1975. május 26-i 1365/75/EGK rendelete alapján hozták létre (1). Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megtervezéséhez és megteremtéséhez az Unióban, a témába vágó ismeretek gyarapítása és terjesztése révén (2).

| 2. | Az Alapítvány 2010-es költségvetése 20,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 20,2 millió EUR-val. Az Alapítvány az év végén 101 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 94 volt. |
| --- | --- |

2.

Az Alapítvány 2010-es költségvetése 20,8 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 20,2 millió EUR-val. Az Alapítvány az év végén 101 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 94 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Alapítvány éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Alapítvány éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Alapítvány pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Alapítvány pénzügyi szabályzatával összhangban, a saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Alapítvány éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Alapítvány éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Alapítvány pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Alapítvány pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Alapítvány 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

1

(2)  A Melléklet az Alapítvány hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Alapítvány pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu, illetve www.eurofound.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Dublin)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerzõdésbõl eredõ uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működésérõl szóló szerzõdés 151. cikke) | Az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai szociális chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |
| Az Alapítvány hatásköre


  (a 1111/2005/EK rendelettel módosított 1365/75/EGK tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megteremtéséhez, a témába vágó ismeretek gyarapításával és terjesztésével. Az Alapítványnak különösen az alábbi területekkel kell foglalkoznia:a dolgozók munkafeltételei,






  — | munkaszervezés, különösen a munkakörök tervezése, |

A Szerzõdésbõl eredõ uniós hatáskör

(Az Európai Unió működésérõl szóló szerzõdés 151. cikke)

Az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai szociális chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.

Az Alapítvány hatásköre

(a 1111/2005/EK rendelettel módosított 1365/75/EGK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Az Alapítvány célja, hogy hozzájáruljon a jobb élet- és munkakörülmények megteremtéséhez, a témába vágó ismeretek gyarapításával és terjesztésével. Az Alapítványnak különösen az alábbi területekkel kell foglalkoznia:a dolgozók munkafeltételei,

—

munkaszervezés, különösen a munkakörök tervezése,

| — | a munkavállalók bizonyos csoportjaira jellemző problémák, |
| --- | --- |

—

a munkavállalók bizonyos csoportjaira jellemző problémák,

| — | a környezet fejlesztésének hosszú távú vonatkozásai, |
| --- | --- |

—

a környezet fejlesztésének hosszú távú vonatkozásai,

| — | az emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztása. |
| --- | --- |

—

az emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztása.

Feladatok

| — | az információ- és tapasztalatcsere előmozdítása ezeken a területeken, |
| --- | --- |

—

az információ- és tapasztalatcsere előmozdítása ezeken a területeken,

| — | az egyetemek, tanulmányi és kutatóközpontok, gazdasági és szociális közigazgatási szervek és szervezetek közötti együttműködés támogatása, |
| --- | --- |

—

az egyetemek, tanulmányi és kutatóközpontok, gazdasági és szociális közigazgatási szervek és szervezetek közötti együttműködés támogatása,

| — | tanulmányok készítése vagy készíttetése és segítség nyújtása kísérleti projektek kivitelezéséhez, |
| --- | --- |

—

tanulmányok készítése vagy készíttetése és segítség nyújtása kísérleti projektek kivitelezéséhez,

| — | a lehető legszorosabb együttműködés a már létező tagállami és nemzetközi szintű szakosított intézményekkel. |
| --- | --- |

—

a lehető legszorosabb együttműködés a már létező tagállami és nemzetközi szintű szakosított intézményekkel.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

| — | az egyes tagállamok részéről:






  — | a kormány, |
| --- | --- | --- |

—

az egyes tagállamok részéről:

—

a kormány,

| — | a munkáltatói szervezetek és a munkavállalók egy-egy képviselője, |
| --- | --- |

—

a munkáltatói szervezetek és a munkavállalók egy-egy képviselője,

| — | a Bizottság három képviselője. |
| --- | --- |

—

a Bizottság három képviselője.

2.   Az igazgatótanács elnöksége

| — | 11 tagja van; a szociális partnerek, illetve a kormányok 3-3 képviselője, valamint a Bizottság 2 képviselője, |
| --- | --- |

—

11 tagja van; a szociális partnerek, illetve a kormányok 3-3 képviselője, valamint a Bizottság 2 képviselője,

| — | feladata, hogy figyelemmel kísérje az igazgatótanács határozatainak végrehajtását, és az igazgatótanács ülései között intézkedéseket hozzon a megfelelő irányítás biztosítására. |
| --- | --- |

—

feladata, hogy figyelemmel kísérje az igazgatótanács határozatainak végrehajtását, és az igazgatótanács ülései között intézkedéseket hozzon a megfelelő irányítás biztosítására.

3.   Az igazgatót a Bizottság nevezi ki az igazgatótanács által benyújtott jelöltlista alapján, feladata az igazgatótanács és az elnökség döntéseinek végrehajtása és az Alapítvány irányítása.

4.   Szakértői bizottságok: a Bizottság, a kormányok és a szociális partnerek – legfeljebb 3 – képviselőjéből állnak, feladatuk tanácsadás a legjelentősebb projektek végrehajtására vonatkozóan, illetve az eredmények értékelése.

5.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

6.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Alapítvány rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

20,9 millió EUR (20,2 millió EUR)

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben 101 álláshely szerepelt, ebből 2010. december 31-én 91 (81) volt betöltve.

Egyéb alkalmazottak:

| | Kirendelt tagállami szakértők: 0 (0) |
| --- | --- |

Kirendelt tagállami szakértők: 0 (0)

| | Szerződéses alkalmazottak: 10 (13) |
| --- | --- |

Szerződéses alkalmazottak: 10 (13)

| | Teljes alkalmazotti létszám: 101 (94) |
| --- | --- |

Teljes alkalmazotti létszám: 101 (94)

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| | Operatív feladatok: 66 (62) |
| --- | --- |

Operatív feladatok: 66 (62)

| | Adminisztratív feladatok: 31 (28) |
| --- | --- |

Adminisztratív feladatok: 31 (28)

| | Vegyes feladatok: 4 (4) |
| --- | --- |

Vegyes feladatok: 4 (4)

Tevékenységek és szolgáltatások

Monitorozás és felmérések

Európai Figyelőhálózat (NEO):

| — | Európai Munkaügyi Kapcsolati Figyelő (EIRO): 357 új naprakész információ; öt reprezentativitási tanulmány; éves adataktualizálás a fizetésekről, a munkaidőről és a kollektív fellépésről; a munkaügyi kapcsolatok éves felmérése; hat összehasonlító elemzés, |
| --- | --- |

—

Európai Munkaügyi Kapcsolati Figyelő (EIRO): 357 új naprakész információ; öt reprezentativitási tanulmány; éves adataktualizálás a fizetésekről, a munkaidőről és a kollektív fellépésről; a munkaügyi kapcsolatok éves felmérése; hat összehasonlító elemzés,

| — | Európai Munkakörülmények Megfigyelőközpontja (EWCO): 107 új naprakész információ;hat összehasonlító elemzés a bevándorló munkavállalók és az önálló vállalkozást működtetők foglalkozásbeli előrelépéséről, |
| --- | --- |

—

Európai Munkakörülmények Megfigyelőközpontja (EWCO): 107 új naprakész információ;hat összehasonlító elemzés a bevándorló munkavállalók és az önálló vállalkozást működtetők foglalkozásbeli előrelépéséről,

| — | Európai Szerkezetátalakulás Megfigyelőközpontja (ERM) 1 258 új szerkezetátalakulási tájékoztató; négy összehasonlító elemzés. |
| --- | --- |

—

Európai Szerkezetátalakulás Megfigyelőközpontja (ERM) 1 258 új szerkezetátalakulási tájékoztató; négy összehasonlító elemzés.

Felmérések:

| — | 2. európai életminőség-felmérés: másodlagos elemzési jelentés a családi élet és a munka összeegyeztetéséről, |
| --- | --- |

—

2. európai életminőség-felmérés: másodlagos elemzési jelentés a családi élet és a munka összeegyeztetéséről,

| — | 3. európai életminőség-felmérés: a helyszíni felmérések előkészítése, |
| --- | --- |

—

3. európai életminőség-felmérés: a helyszíni felmérések előkészítése,

| — | 5. európai felmérés a munkakörülményekről: helyszíni felmérések (34 ország; 44 000 megkérdezett), első eredmények közzététele (összefoglaló), |
| --- | --- |

—

5. európai felmérés a munkakörülményekről: helyszíni felmérések (34 ország; 44 000 megkérdezett), első eredmények közzététele (összefoglaló),

| — | Európai vállalati felmérés: az átfogó jelentés közzététele, a vállalati rugalmassági profilok és a részmunkaidő másodlagos elemzése. |
| --- | --- |

—

Európai vállalati felmérés: az átfogó jelentés közzététele, a vállalati rugalmassági profilok és a részmunkaidő másodlagos elemzése.

Foglalkoztatás és versenyképesség

| — | a befektetési alapok és a szerkezetátalakítás, |
| --- | --- |

—

a befektetési alapok és a szerkezetátalakítás,

| — | a globalizáció hatása egyes kiválasztott ágazatokban: pénzügyi szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

a globalizáció hatása egyes kiválasztott ágazatokban: pénzügyi szolgáltatások,

| — | a vállalkozói lét új formái, |
| --- | --- |

—

a vállalkozói lét új formái,

| — | rövidített munkaidő (Az „Extending flexicurity – The potential of short-time working schemes”, „Rugalmas biztonság – A rövidített munkaidőben rejlő potenciál” c. jelentés). |
| --- | --- |

—

rövidített munkaidő (Az „Extending flexicurity – The potential of short-time working schemes”, „Rugalmas biztonság – A rövidített munkaidőben rejlő potenciál” c. jelentés).

Munkaügyi kapcsolatok és a munkahelyek fejlesztése

| — | a bérekre vonatkozó eltérési záradékok, |
| --- | --- |

—

a bérekre vonatkozó eltérési záradékok,

| — | a rugalmas biztonság válság idején, |
| --- | --- |

—

a rugalmas biztonság válság idején,

| — | munkaügyi kapcsolatok a kereskedelemben, |
| --- | --- |

—

munkaügyi kapcsolatok a kereskedelemben,

| — | a gazdasági társaságokban való munkavállalói részvétel az európai részvénytársaság statútuma értelmében, |
| --- | --- |

—

a gazdasági társaságokban való munkavállalói részvétel az európai részvénytársaság statútuma értelmében,

| — | az iparági kapcsolatok átalakulása országosból ágazativá, |
| --- | --- |

—

az iparági kapcsolatok átalakulása országosból ágazativá,

| — | a szociális párbeszéd és a recesszió az autóiparban. |
| --- | --- |

—

a szociális párbeszéd és a recesszió az autóiparban.

Társadalmi kohézió és életminőség

| — | intézkedések az idősek társadalmi befogadása érdekében, |
| --- | --- |

—

intézkedések az idősek társadalmi befogadása érdekében,

| — | szülőtámogatás, |
| --- | --- |

—

szülőtámogatás,

| — | interkulturális politika és csoportközi viszonyok, |
| --- | --- |

—

interkulturális politika és csoportközi viszonyok,

| — | életminőségi trendek Európában, 2003–2009, |
| --- | --- |

—

életminőségi trendek Európában, 2003–2009,

| — | a háztartások eladósodásának kezelése. |
| --- | --- |

—

a háztartások eladósodásának kezelése.

Kommunikáció, valamint eszme- és tapasztalatcsere

A nyomtatott kiadványokból 85 511 példány terjesztése; 679 új internetes, illetve nyomtatott kiadvány; 873 kapcsolatfelvétel és tájékoztató ülés európai szintű döntéshozókkal; 1,8 millió látogató a honlapon; a médiamegjelenések révén 130 millió európai állampolgár elérése; 252 újságírói megkeresés.

| — | konferencia: „A munkával töltött életszakasz meghosszabbítása jobb munkafeltételek, valamint a munkavégzés és a szakmai pálya újszerű megszervezése révén”, |
| --- | --- |

—

konferencia: „A munkával töltött életszakasz meghosszabbítása jobb munkafeltételek, valamint a munkavégzés és a szakmai pálya újszerű megszervezése révén”,

| — | alapítványi szemináriumsorozat: „A képességek fejlesztése Európában: kihívások és intézkedések”, |
| --- | --- |

—

alapítványi szemináriumsorozat: „A képességek fejlesztése Európában: kihívások és intézkedések”,

| — | 17 kiállítás és 25 látogatás az Alapítványnál. |
| --- | --- |

—

17 kiállítás és 25 látogatás az Alapítványnál.

Forrás: az Alapítványtól származó adatok.

---

AZ EUROFOUND VÁLASZAI

| 1. | Az Eurofound a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Eurofound a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/156

---

JELENTÉS

a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Központ válaszaival együtt

2011/C 366/28

BEVEZETÉS

| 1. | A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a Központ), melynek székhelye Lisszabonban van, a Tanács 1993. február 8-i 302/93/EGK rendelete (1) alapján hozták létre. A Központ legfontosabb feladata a kábítószerekkel és a kábítószer-függőséggel kapcsolatos adatok gyűjtése tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható, európai szintű tájékoztatás összeállítása és közzététele céljából. Az adatgyűjtés célja elősegíteni a kábítószer iránti keresletnek és a keresletcsökkentés módjainak, illetve általánosabban a kábítószerpiaccal kapcsolatos jelenségeknek az elemzését (2). |
| --- | --- |

1.

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: a Központ), melynek székhelye Lisszabonban van, a Tanács 1993. február 8-i 302/93/EGK rendelete (1) alapján hozták létre. A Központ legfontosabb feladata a kábítószerekkel és a kábítószer-függőséggel kapcsolatos adatok gyűjtése tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható, európai szintű tájékoztatás összeállítása és közzététele céljából. Az adatgyűjtés célja elősegíteni a kábítószer iránti keresletnek és a keresletcsökkentés módjainak, illetve általánosabban a kábítószerpiaccal kapcsolatos jelenségeknek az elemzését (2).

| 2. | A Központ 2010-es költségvetése 16 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 14,7 millió EUR-val. A Központ az év végén 78 alkalmazottat foglalkoztatott, tehát ugyanannyit, mint előző évben. |
| --- | --- |

2.

A Központ 2010-es költségvetése 16 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 14,7 millió EUR-val. A Központ az év végén 78 alkalmazottat foglalkoztatott, tehát ugyanannyit, mint előző évben.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Központ éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Központ pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Központ éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Központ pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Központ 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. Ezt a rendeletet és módosításait az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 376., 2006.12.27., 1. o.) hatályon kívül helyezte.

1

(2)  A Melléklet a Központ hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Központ pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 20-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 7-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index115776EN.html.

11

---

MELLÉKLET

Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (Lisszabon)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (1) bekezdése) | Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészség-károsodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is. |
| --- | --- |
| A Központ hatásköre

  (1920/2006/EK parlamenti és tanácsi rendelet) | Célkitűzések

  Az Európai Unió és a tagállamok konkrét, tárgyilagos, megbízható és uniós szinten összehasonlítható információkkal való ellátása a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek következményeiről.
  A Megfigyelőközpontnak elsősorban az alábbi kiemelt területekre kell összpontosítania:






  1. | a kábítószer-probléma helyzetének és a megfigyelhető tendenciáknak a nyomon követése, különös tekintettel a többféle kábítószer egyidejű használatára; |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (1) bekezdése)

Az Unió kiegészíti a tagállamok fellépését a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészség-károsodás csökkentése érdekében, beleértve a felvilágosítást és a megelőzést is.

A Központ hatásköre

(1920/2006/EK parlamenti és tanácsi rendelet)

Célkitűzések

Az Európai Unió és a tagállamok konkrét, tárgyilagos, megbízható és uniós szinten összehasonlítható információkkal való ellátása a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek következményeiről.

A Megfigyelőközpontnak elsősorban az alábbi kiemelt területekre kell összpontosítania:

1.

a kábítószer-probléma helyzetének és a megfigyelhető tendenciáknak a nyomon követése, különös tekintettel a többféle kábítószer egyidejű használatára;

| 2. | a megoldások figyelemmel kísérése és a követendő példák ismertetése; |
| --- | --- |

2.

a megoldások figyelemmel kísérése és a követendő példák ismertetése;

| 3. | az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése és egy ezzel kapcsolatos gyors tájékoztatási rendszer fenntartása; |
| --- | --- |

3.

az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése és egy ezzel kapcsolatos gyors tájékoztatási rendszer fenntartása;

| 4. | különböző eszközök és megoldások kialakítása ahhoz, hogy a tagállamok monitorozni és értékelni tudják kapcsolódó szakpolitikáikat, valamint hogy a Bizottság monitorozni és értékelni tudja a kapcsolódó uniós szakpolitikákat. |
| --- | --- |

4.

különböző eszközök és megoldások kialakítása ahhoz, hogy a tagállamok monitorozni és értékelni tudják kapcsolódó szakpolitikáikat, valamint hogy a Bizottság monitorozni és értékelni tudja a kapcsolódó uniós szakpolitikákat.

Feladatok

| — | adatok gyűjtése és elemzése, |
| --- | --- |

—

adatok gyűjtése és elemzése,

| — | az adatok összevetését szolgáló módszerek tökéletesítése, |
| --- | --- |

—

az adatok összevetését szolgáló módszerek tökéletesítése,

| — | az adatok terjesztése, |
| --- | --- |

—

az adatok terjesztése,

| — | együttműködés európai és nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint harmadik országokkal, |
| --- | --- |

—

együttműködés európai és nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint harmadik országokkal,

| — | az új fejlemények és a változó tendenciák azonosítása. |
| --- | --- |

—

az új fejlemények és a változó tendenciák azonosítása.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság két képviselőjéből és az Európai Parlament által kinevezett két független szakértőből áll.

Az igazgatótanács fogadja el a munkatervet, az általános tevékenységi jelentést és a költségvetést.

2.   Igazgató

A Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

3.   Tudományos bizottság

Szakvéleményeket bocsát ki. Legfeljebb 15 közismert tudósból áll, akiket az igazgatótanács nevez ki pályázat útján, tudományos érdemeik alapján. Az igazgatótanács ezenkívül kinevezhet egy szakértői csoportot a kibővített tudományos bizottságba az új pszichoaktív anyagok kockázatainak felmérése érdekében.

4.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Központ rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

15,9 millió EUR (14,7 millió EUR). 94 % (97 %) uniós támogatás.

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma: 84 (82)

Ebből betöltött: 78 (78)

- 27 (26) fő egyéb alkalmazott (kiküldött tagállami szakértők, szerződéses és ideiglenes alkalmazottak)

A teljes létszám: 105 (104)

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

| | operatív feladatok: 63,5 (62,5) fő |
| --- | --- |

operatív feladatok: 63,5 (62,5) fő

| | adminisztratív feladatok és informatikai segítségnyújtás: 29,5 (30) fő |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok és informatikai segítségnyújtás: 29,5 (30) fő

| | vegyes feladatok: 12 (11,5) fő |
| --- | --- |

vegyes feladatok: 12 (11,5) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Hálózat

A Központ információgyűjtés és -csere céljából számítógépes hálózatot üzemeltet, amelynek neve „Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata” (Reitox); a hálózat kapcsolatot teremt az országos droginformációs hálózatok, a tagállamok szakosított központjai és a Központtal együttműködő nemzetközi szervezetek információs rendszerei között.

Kiadványok

| — | éves jelentés az európai kábítószer-probléma helyzetéről 23 (23) nyelven, nyomtatott kiadvány és interaktív honlap, |
| --- | --- |

—

éves jelentés az európai kábítószer-probléma helyzetéről 23 (23) nyelven, nyomtatott kiadvány és interaktív honlap,

| — | kiadványok különböző témákban: 3 (2), |
| --- | --- |

—

kiadványok különböző témákban: 3 (2),

| — | statisztikai jelentés és interaktív honlap több mint 350 (350) táblázattal és 100 (100) ábrával, |
| --- | --- |

—

statisztikai jelentés és interaktív honlap több mint 350 (350) táblázattal és 100 (100) ábrával,

| — | általános tevékenységi jelentés: éves jelentés: 1 db (1 db), |
| --- | --- |

—

általános tevékenységi jelentés: éves jelentés: 1 db (1 db),

| — | drugnet Europe hírlevél: 4 (4) szám, |
| --- | --- |

—

drugnet Europe hírlevél: 4 (4) szám,

| — | középpontban a kábítószer (rövid szakpolitikai tájékoztató): 0 (2) szám, |
| --- | --- |

—

középpontban a kábítószer (rövid szakpolitikai tájékoztató): 0 (2) szám,

| — | EMCDDA tudományos szakmonográfia: 1 (1), |
| --- | --- |

—

EMCDDA tudományos szakmonográfia: 1 (1),

| — | EMCDDA Insights: 0 (1), |
| --- | --- |

—

EMCDDA Insights: 0 (1),

| — | EMCDDA tematikus tájékoztatók: 1 (4), |
| --- | --- |

—

EMCDDA tematikus tájékoztatók: 1 (4),

| — | közös kiadványok: 3 (1), |
| --- | --- |

—

közös kiadványok: 3 (1),

| — | ismertetők az egyes kábítószerekről: 3 (3) új és 14 (11) aktualizált, |
| --- | --- |

—

ismertetők az egyes kábítószerekről: 3 (3) új és 14 (11) aktualizált,

| — | tudományos és szakmai tanulmányok, valamint cikkek és tudományos recenziók: 26 (23), |
| --- | --- |

—

tudományos és szakmai tanulmányok, valamint cikkek és tudományos recenziók: 26 (23),

| — | tudományos plakátok: 1 (22), |
| --- | --- |

—

tudományos plakátok: 1 (22),

| — | adatgyűjtési, -ellenőrzési, -tárolási és -lehívási rendszer (Fonte). |
| --- | --- |

—

adatgyűjtési, -ellenőrzési, -tárolási és -lehívási rendszer (Fonte).

Egyéb honlapok

Az EMCDDA nyilvános honlapjának elkészítése / frissítése / tartalomfejlesztése:

| — | országos áttekintések, |
| --- | --- |

—

országos áttekintések,

| — | kábítószer-fogyasztóknak szánt kezelések áttekintése, megelőzéssel kapcsolatos ismertetők, |
| --- | --- |

—

kábítószer-fogyasztóknak szánt kezelések áttekintése, megelőzéssel kapcsolatos ismertetők,

| — | európai jogi adatbázis a kábítószerekről, |
| --- | --- |

—

európai jogi adatbázis a kábítószerekről,

| — | értékelési eszköztár, |
| --- | --- |

—

értékelési eszköztár,

| — | portál a követendő példákról (tapasztalatcsere a kábítószer-kereslet csökkentése érdekében hozott intézkedésekről, az egészségkárosodás csökkentéséről és a függőségkezelésről), |
| --- | --- |

—

portál a követendő példákról (tapasztalatcsere a kábítószer-kereslet csökkentése érdekében hozott intézkedésekről, az egészségkárosodás csökkentéséről és a függőségkezelésről),

| — | tematikus lapok, |
| --- | --- |

—

tematikus lapok,

| — | publikációs adatbázis. |
| --- | --- |

—

publikációs adatbázis.

Tájékoztató füzetek:   1 (1);

Konferenciaanyagok: 1 (0);

Médiatermékek: 14 (12) sajtóközlemény (ezekből 5 db 23 nyelven) és 9 (6) tájékoztató; 1 (0) Power Point-bemutató 23 nyelven

Részvétel nemzetközi konferenciákon és találkozókon:   183 (174).

Szakmai és tudományos találkozók szervezése:   83 (29).

Forrás: a Központtól származó adatok.

---

A MEGFIGYELŐKÖZPONT VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/162

---

JELENTÉS

a Közösségi Növényfajta-hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/29

BEVEZETÉS

| 1. | Az angers-i székhelyű Közösségi Növényfajta-hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a Tanács 1994. július 27-i 2100/94/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Hivatal fő feladata a növényfajták ipari tulajdonjogára vonatkozó uniós védelem megadása iránti kérelmek nyilvántartásba vétele és vizsgálata, valamint annak biztosítása, hogy a tagállamok illetékes hivatalai elvégezzék a szükséges szakmai vizsgálatokat (2). |
| --- | --- |

1.

Az angers-i székhelyű Közösségi Növényfajta-hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a Tanács 1994. július 27-i 2100/94/EK rendelete alapján hozták létre (1). A Hivatal fő feladata a növényfajták ipari tulajdonjogára vonatkozó uniós védelem megadása iránti kérelmek nyilvántartásba vétele és vizsgálata, valamint annak biztosítása, hogy a tagállamok illetékes hivatalai elvégezzék a szükséges szakmai vizsgálatokat (2).

| 2. | A Hivatal 2010-es költségvetése 13,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 13,2 millió EUR-val. A Hivatal az év végén 45 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 46 volt. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es költségvetése 13,1 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 13,2 millió EUR-val. A Hivatal az év végén 45 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 46 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak a 2100/94/EK tanácsi rendelet 111. cikke értelmében a Hivatal igazgatási tanácsa a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak a 2100/94/EK tanácsi rendelet 111. cikke értelmében a Hivatal igazgatási tanácsa a címzettje.

Az elnök felelőssége

| 5. | Az elnök mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (6). Az elnök feladata a szervezeti struktúra felállítása (7) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (8), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az elnök mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (6). Az elnök feladata a szervezeti struktúra felállítása (7) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (8), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (9) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (9) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek, és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (10) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (10) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A Hivatal 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében (11) a Számvevőszék hiányosságokra mutatott rá a vonatkozó közbeszerzési előírások betartásával kapcsolatban. A Hivatal javuló teljesítménye ellenére az ellenőrök többek között a következő hiányosságokat tapasztalták: egyes költségvetési kötelezettségvállalásokat a jogi kötelezettségvállalás előtt könyveltek le, illetve hiányosságok jellemezték a tárgyalásos közbeszerzési eljárások lebonyolítását. |
| --- | --- |

13.

A Hivatal 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében (11) a Számvevőszék hiányosságokra mutatott rá a vonatkozó közbeszerzési előírások betartásával kapcsolatban. A Hivatal javuló teljesítménye ellenére az ellenőrök többek között a következő hiányosságokat tapasztalták: egyes költségvetési kötelezettségvállalásokat a jogi kötelezettségvállalás előtt könyveltek le, illetve hiányosságok jellemezték a tárgyalásos közbeszerzési eljárások lebonyolítását.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 227., 1994.9.1., 27. o.

1

(2)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását, és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

7

(8)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Hivatal pénzügyi szabályzatába.

8

(9)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

9

(10)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 5-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing.

10

(11)  HL C 338., 2010.12.14., 168. o.

11

---

MELLÉKLET

Közösségi Növényfajta-hivatal (Angers)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Részlet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkéből) | Áruk szabad mozgása

  Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (2100/94/EK tanácsi rendelet) | Célkitűzések







  — | Az uniós növényfajta-oltalmi jogok rendszerének mint a növényfajtákra vonatkozó uniós ipari tulajdonjogok egyetlen és kizárólagos formájának alkalmazása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Részlet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkéből)

Áruk szabad mozgása

Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

A Hivatal hatásköre

(2100/94/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzések

—

Az uniós növényfajta-oltalmi jogok rendszerének mint a növényfajtákra vonatkozó uniós ipari tulajdonjogok egyetlen és kizárólagos formájának alkalmazása.

Feladatok

| — | Határoz az uniós növényfajta-oltalom megadásáról vagy visszautasításáról. |
| --- | --- |

—

Határoz az uniós növényfajta-oltalom megadásáról vagy visszautasításáról.

| — | Határoz a kifogások ügyében. |
| --- | --- |

—

Határoz a kifogások ügyében.

| — | Határoz a fellebbezésekről. |
| --- | --- |

—

Határoz a fellebbezésekről.

| — | Határoz az uniós növényfajta-oltalom érvénytelenítéséről vagy visszavonásáról. |
| --- | --- |

—

Határoz az uniós növényfajta-oltalom érvénytelenítéséről vagy visszavonásáról.

Irányítás

1.   Az elnök

A Hivatalt az elnök igazgatja. Az elnököt az Európai Bizottság által az igazgatási tanács véleményének kikérését követően összeállított jelöltlistáról a Tanács jelöli ki.

2.   Igazgatási tanács

Felügyeli a Hivatal munkatervét és megállapítja a Hivatal munkamódszereire vonatkozó szabályokat. Az igazgatási tanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság egy képviselőjéből, illetve az őket helyettesítő póttagokból áll.

3.   Az uniós növényfajta-oltalmi jogok megadására irányuló eljárás keretében döntést a Hivatal személyzetének három tagjából álló bizottságok, illetve fellebbezés esetén a fellebbezési tanács hoz.

4.   A Hivatal határozatai jogszerűségének ellenőrzése

Az Európai Bizottság ellenőrzi az igazgatási tanácsnak a Hivatal költségvetésével kapcsolatos határozatait, valamint a Hivatal elnöke által hozott azon döntések jogszerűségét, amelyekre vonatkozóan az uniós jog nem rendelkezik semmilyen más szerv általi jogszerűségi ellenőrzésről.

5.   Külső ellenőrzés

Az Európai Számvevőszék

6.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az igazgatási tanács.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Végleges költségvetés

13,1 millió EUR (13,2 millió EUR)

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő álláshelyek száma: 46 (46)

Ebből betöltött: 45 (46)

A teljes létszám: 45 (46) fő

amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| | operatív feladatok: 17,5 (17,5) |
| --- | --- |

operatív feladatok: 17,5 (17,5)

| | adminisztratív feladatok: 21,5 (22,5) |
| --- | --- |

adminisztratív feladatok: 21,5 (22,5)

| | vegyes feladatok: 6 (6) |
| --- | --- |

vegyes feladatok: 6 (6)

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (Zárójelben a 2009-es adatok szerepelnek)

Beérkezett kérelmek: 2 886(2 768)

Megadott oltalmak: 2 303(2 596)

2010. december 31-én hatályban lévő uniós oltalmak száma: 17 610(16 785)

Nemzetközi együttműködés a növényfajták oltalmáért

| — | hozzájárulás növényfajtákra vonatkozó oltalmi jogok érvényesítéséhez, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás növényfajtákra vonatkozó oltalmi jogok érvényesítéséhez,

| — | kapcsolattartás és együttműködés a következő szervezetekkel: Európai Bizottság (Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság, állandó bizottságok), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Japán). |
| --- | --- |

—

kapcsolattartás és együttműködés a következő szervezetekkel: Európai Bizottság (Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság, állandó bizottságok), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Japán).

Forrás: a Hivataltól származó adatok.

---

(1)  Union pour la Protection des Obtentions végétales (Új Növényfajták Védelmének Nemzetközi Uniója).

(2)  International Community of Breeders of Asexually Reproduced Ornamental and Fruit Plants (Dísznövény- és termőfa-nemesítők nemzetközi közössége).

(3)  European Seed Association (Európai Vetőmag Szövetség).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (Szellemi Tulajdon Afrikai Szervezete).

(5)  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet.

(6)  Mezőgazdasági, Élelmezésügyi és Halászati Minisztérium (Japán).

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 13. | A Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését és gondoskodik arról, hogy különös figyelmet szenteljen a könyvvizsgálók által feltárt gyenge pontoknak. |
| --- | --- |

13.

A Hivatal tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését és gondoskodik arról, hogy különös figyelmet szenteljen a könyvvizsgálók által feltárt gyenge pontoknak.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/167

---

JELENTÉS

a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/30

BEVEZETÉS

| 1. | Az alicantei székhelyű Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a Tanács 1993. december 20-i 40/94/EK rendelete (1) alapján hozták létre. A Hivatal megbízatása a védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtására terjed ki, amelyek egységes oltalmat biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén (2). |
| --- | --- |

1.

Az alicantei székhelyű Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a Tanács 1993. december 20-i 40/94/EK rendelete (1) alapján hozták létre. A Hivatal megbízatása a védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtására terjed ki, amelyek egységes oltalmat biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén (2).

| 2. | A Hivatal 2010-es költségvetése 365 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 338 millió EUR-val. A Hivatal az év végén 741 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 742 volt. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es költségvetése 365 millió EUR-t tett ki, szemben az előző évi 338 millió EUR-val. A Hivatal az év végén 741 alkalmazottat foglalkoztatott, míg az előző évben az alkalmazottak száma 742 volt.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a nyilatkozatnak a 40/94/EK tanácsi rendelet 137. cikke értelmében a Hivatal költségvetési bizottsága a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a nyilatkozatnak a 40/94/EK tanácsi rendelet 137. cikke értelmében a Hivatal költségvetési bizottsága a címzettje.

Az elnök felelőssége

| 5. | Az elnök mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (6). Az elnök feladata a szervezeti struktúra felállítása (7) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (8), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az elnök mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (6). Az elnök feladata a szervezeti struktúra felállítása (7) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (8), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (9) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (9) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (10) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (10) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A Hivatal nem fogadott el a díjak visszatérítésére vonatkozó szabályokat. A 2005., 2006. és 2007. évre vonatkozó visszatérítések 2010. december 31-én még mindig függőben voltak. |
| --- | --- |

13.

A Hivatal nem fogadott el a díjak visszatérítésére vonatkozó szabályokat. A 2005., 2006. és 2007. évre vonatkozó visszatérítések 2010. december 31-én még mindig függőben voltak.

| 14. | 2010-ben 15 millió EUR-t költöttek 156 tanácsadó foglalkoztatására. Közülük 29-en több mint öt évig és heten több mint kilenc évig teljes munkaidőben dolgoztak a Hivatal irodáiban. Érdemes lenne újra megfontolni a külső tanácsadók foglalkoztatásának költségeit és előnyeit. |
| --- | --- |

14.

2010-ben 15 millió EUR-t költöttek 156 tanácsadó foglalkoztatására. Közülük 29-en több mint öt évig és heten több mint kilenc évig teljes munkaidőben dolgoztak a Hivatal irodáiban. Érdemes lenne újra megfontolni a külső tanácsadók foglalkoztatásának költségeit és előnyeit.

AZ ELŐZŐ ÉVBEN TETT MEGÁLLAPÍTÁSOK HASZNOSULÁSA

| 15. | A Hivatal készpénzkészlete 2010. december 31-én 495,4 millió EUR-t tett ki (474,2 millió EUR 2009-ben). A Hivatal elfogadta a pénzgazdálkodásra vonatkozó politikát. 2010. december 31-én a felhalmozott költségvetési többlet 428,8 millió EUR volt. 2009-ben ugyanez az összeg 402,6 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

15.

A Hivatal készpénzkészlete 2010. december 31-én 495,4 millió EUR-t tett ki (474,2 millió EUR 2009-ben). A Hivatal elfogadta a pénzgazdálkodásra vonatkozó politikát. 2010. december 31-én a felhalmozott költségvetési többlet 428,8 millió EUR volt. 2009-ben ugyanez az összeg 402,6 millió EUR-t tett ki.

| 16. | Az évek során a Hivatal által a szolgáltatásaiért felszámított díjak meghaladták a Hivatal tényleges költségeit, ez idézte elő a jelentős és növekvő összegű többletet. |
| --- | --- |

16.

Az évek során a Hivatal által a szolgáltatásaiért felszámított díjak meghaladták a Hivatal tényleges költségeit, ez idézte elő a jelentős és növekvő összegű többletet.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 27-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 11., 1994.1.14., 1. o.

1

(2)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámolóhoz tartozik egy jelentés az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

7

(8)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Hivatal pénzügyi szabályzatába.

8

(9)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

9

(10)  A végleges éves beszámolót 2011. június 30-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 1-jén érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy www.oami.europa.eu.

10

---

MELLÉKLET

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Alicante)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. és 56. cikke) | Áruk szabad mozgása

  Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
  Tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás a tagállamok olyan állampolgárai tekintetében, akik az Uniónak nem abban a tagállamában telepedtek le, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (40/94/EK tanácsi rendelet) | Célkitűzés

  A védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos közösségi jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmi jogot biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén.

  Feladatok







  — | A lajstromozás iránti kérelmek fogadása és iktatása. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. és 56. cikke)

Áruk szabad mozgása

Az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme által indokolt tilalmak vagy korlátozások nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

Tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás a tagállamok olyan állampolgárai tekintetében, akik az Uniónak nem abban a tagállamában telepedtek le, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy.

A Hivatal hatásköre

(40/94/EK tanácsi rendelet)

Célkitűzés

A védjegyekkel és a formatervezéssel kapcsolatos közösségi jogszabályok végrehajtása, amelyek egységes oltalmi jogot biztosítanak a vállalkozások számára az Európai Unió teljes területén.

Feladatok

—

A lajstromozás iránti kérelmek fogadása és iktatása.

| — | A lajstromozás feltételeinek és az uniós jogszabályoknak való megfelelés vizsgálata. |
| --- | --- |

—

A lajstromozás feltételeinek és az uniós jogszabályoknak való megfelelés vizsgálata.

| — | Már létező nemzeti védjegyek keresése a tagállamok iparjogvédelmi hivatalaiban. |
| --- | --- |

—

Már létező nemzeti védjegyek keresése a tagállamok iparjogvédelmi hivatalaiban.

| — | Kérelmek nyilvánosságra hozatala. |
| --- | --- |

—

Kérelmek nyilvánosságra hozatala.

| — | Harmadik felek által esetlegesen benyújtott felszólalások vizsgálata. |
| --- | --- |

—

Harmadik felek által esetlegesen benyújtott felszólalások vizsgálata.

| — | Kérelmek elutasítása vagy bejegyzése a lajstromba. |
| --- | --- |

—

Kérelmek elutasítása vagy bejegyzése a lajstromba.

| — | A visszavonási vagy érvénytelenítési kérelmek vizsgálata. |
| --- | --- |

—

A visszavonási vagy érvénytelenítési kérelmek vizsgálata.

| — | A döntések elleni fellebbezések kezelése. |
| --- | --- |

—

A döntések elleni fellebbezések kezelése.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel

| — | A tagállamok egy-egy képviselője. |
| --- | --- |

—

A tagállamok egy-egy képviselője.

| — | A Bizottság egy képviselője, és helyetteseik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság egy képviselője, és helyetteseik.

Feladatok

| — | Tanácsadás az elnöknek olyan ügyekben, amelyekért a Hivatal felelős. |
| --- | --- |

—

Tanácsadás az elnöknek olyan ügyekben, amelyekért a Hivatal felelős.

| — | Jelöltlisták készítése (120. cikk) az alábbi tisztségekre: elnök, alelnökök, valamint a fellebbezési tanácsok elnökei és tagjai. |
| --- | --- |

—

Jelöltlisták készítése (120. cikk) az alábbi tisztségekre: elnök, alelnökök, valamint a fellebbezési tanácsok elnökei és tagjai.

2.   A Hivatal elnöke

| — | A Tanács nevezi ki az igazgatótanács által összeállított, legfeljebb három jelöltet tartalmazó lista alapján. |
| --- | --- |

—

A Tanács nevezi ki az igazgatótanács által összeállított, legfeljebb három jelöltet tartalmazó lista alapján.

3.   Költségvetési bizottság

Összetétel

| — | A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és helyetteseik. |
| --- | --- |

—

A tagállamok egy-egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és helyetteseik.

Feladatok

| — | A költségvetés és a pénzügyi szabályzat elfogadása, mentesítés megadása az elnöknek, és a visszakeresési jelentések költségének megállapítása. |
| --- | --- |

—

A költségvetés és a pénzügyi szabályzat elfogadása, mentesítés megadása az elnöknek, és a visszakeresési jelentések költségének megállapítása.

4.   A kérelmekhez kapcsolódó döntések

Döntéseket az alábbiak hoznak:

| — | a védjegyelbírálók, |
| --- | --- |

—

a védjegyelbírálók,

| — | a felszólalási osztályok, |
| --- | --- |

—

a felszólalási osztályok,

| — | a védjegy-igazgatási és jogi osztály, |
| --- | --- |

—

a védjegy-igazgatási és jogi osztály,

| — | a törlési osztályok, |
| --- | --- |

—

a törlési osztályok,

| — | a fellebbezési tanácsok. |
| --- | --- |

—

a fellebbezési tanácsok.

5.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

6.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Hivatal költségvetési bizottsága.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Költségvetés

365 (338) millió EUR.

Létszám 2010. december 31-én

643 (658) állás a létszámtervben; ebből betöltött 608 (614) + 133 (128) egyéb alkalmazott (kisegítő szerződéses alkalmazottak, kiküldött tagállami szakértők, helyi és munkaerő-kölcsönzés útján alkalmazott munkatársak, szaktanácsadók)

A teljes létszám: 741 (742) fő

Termékek és szolgáltatások 2010-ben (zárójelben a 2009-es adat szerepel)

Védjegyek

Kérelmek száma: 98 200(88 300)

Lajstromozások száma: 100 800(90 000)

Felszólalási ügyek száma: 17 700(13 900)

Fellebbezések a fellebbezési osztályokhoz: 2 570(1 588)

Fellebbezések folyamatban: 2 157(1 378)

Formatervezés

Beérkezett formatervek: 74 700(69 500)

Lajstromozott formatervek: 73 500(71 500)

Forrás: a Hivataltól származó adatok.

---

A HIVATAL VÁLASZAI

| 13. | A Hivatal szándéka, hogy 2011-ben adminisztratív döntést hozzon és megerősítse a belső ellenőrzési eljárásokat a pénzügyi kimutatásokban kiigazítandó, függőben lévő összegek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

13.

A Hivatal szándéka, hogy 2011-ben adminisztratív döntést hozzon és megerősítse a belső ellenőrzési eljárásokat a pénzügyi kimutatásokban kiigazítandó, függőben lévő összegek csökkentése érdekében.

| 14. | 2010 végén a Hivatal információ-technológiai auditálást indított el a szolgáltatáskiszervezés jobb kiegyensúlyozása és általában az e téren alkalmazott üzletpolitika kiigazítása érdekében.
  A 2011 májusában kiadott, az igazgatótanács és a költségvetési bizottság közös ülésén elfogadott stratégiai terv eredményeként a Hivatal az erőforrás-gazdálkodási stratégiát a költséghaszon elemzést és a hatékonyság/hatásosság alapelveinek figyelembe vételével vizsgálja felül. A Hivatal lépéseket tesz a specializált és kritikus fontosságú funkciók intézményen belüli elvégzése érdekében, valamint a külső vállalkozók kezelésével kapcsolatban megfelelő irányítási struktúrát és erőforrás-gazdálkodási keretet hoz létre. |
| --- | --- |

14.

2010 végén a Hivatal információ-technológiai auditálást indított el a szolgáltatáskiszervezés jobb kiegyensúlyozása és általában az e téren alkalmazott üzletpolitika kiigazítása érdekében.

A 2011 májusában kiadott, az igazgatótanács és a költségvetési bizottság közös ülésén elfogadott stratégiai terv eredményeként a Hivatal az erőforrás-gazdálkodási stratégiát a költséghaszon elemzést és a hatékonyság/hatásosság alapelveinek figyelembe vételével vizsgálja felül. A Hivatal lépéseket tesz a specializált és kritikus fontosságú funkciók intézményen belüli elvégzése érdekében, valamint a külső vállalkozók kezelésével kapcsolatban megfelelő irányítási struktúrát és erőforrás-gazdálkodási keretet hoz létre.

| 15. | A Hivatal készpénzkészlete 2010. december 31-én 67 millió EUR összegű, az ügyfelektől beérkezett előzetes kifizetést és a 2010-ről 2011-re áthozott előirányzatokat tartalmazta, így ez az összeg nem tekinthető a Hivatal többletének. (2009-ben ugyanez az összeg 72 millió EUR volt).
  A költségvetési bizottság által elfogadott pénztárkezelési politika (a Számvevőszék ajánlásainak megfelelően) eredményeképpen a Hivatal a pénzforrásait központi bankokban, AAA-besorolású bankokban és más, nagyon magas értékelésű nemzetközi bankokban tartja. Ezenfelül éves beszámolókat kap a költségvetési bizottság.
  Az év végi halmozott költségvetési többlet kapcsán a Hivatal 2005-ben és 2009-ben csökkentette díjait, amely (a költségvetési adatok alapján) 24 %-os, illetve 30 %-os arányban érintette negatívan a közösségi védjegyek díjaiból származó bevételeket ezekben az években.
  A következőkben felsorolt tényezők jelentősen fogják csökkenteni a halmozott költségvetési többletet.
  Először, a Hivatal igazgatótanácsa és költségvetési hatósága által 2011 májusában jóváhagyott, a szervezési kiválóságra és a nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiai terv megvalósításának a költsége 129 millió EUR A stratégiai tervben szereplő épületekre előirányzott 69 millió EUR befektetés, a 40 millió EUR összegű együttműködési alap, az információ-technológia és egyéb fontos koncepciók további egyszerűsítésére és modernizálására elkülönített 4 millió EUR hozzájárul a hivatkozott célok eléréséhez.
  Másodsorban az Európai Bizottság által jelenleg előkészítés alatt lévő új jogszabályjavaslatok az EU védjegyrendeletének felülvizsgálatát célozzák, valamint tartalmazzák azt a politikai megállapodást is, amely szerint a megújítási díjak 50 %-át a nemzeti védjegyhivatalokhoz utalná az együttműködés részeként, javítva a védjegyek és a formatervezési minták terén lévő gyakorlatok és eszközök harmonizálását a felhasználók számára előnyös módon (lásd az EU védjegyrendszerének jövőbeni felülvizsgálatáról szóló 2010. május 25-i európai tanácsi végkövetkeztetést) és amely egyúttal egy kiegyensúlyozottabb költségvetést is eredeményez.
  Harmadrészt, a Bizottság fontolóra vette a Hivatal pénzügyi helyzetét vizsgáló, kétévenkénti felülvizsgálati mechanizmus bevezetését.
  Negyedrészt, a Hivatal kész az egész EU érdekeit képviselő uniós szellemi tulajdonhoz kapcsolódó ügynökséggé alakulni és a végfelhasználók érdekében létrehozni egy nemzeti hivatalokat összefogó európai hálózatot.
  A fentiekkel összhangban a Bizottság és a Hivatal nemrégiben aláírt egy egyetértési nyilatkozatot, amely a Hivatalt számos olyan tevékenységgel bízza meg, amely a Hamisítás és Kalózkodás Európai Megfigyelőközpontjához kapcsolódik. A Bizottság jogszabályi javaslatot terjesztett be (COM (2011/288)) az EU Megfigyelőközpontnak a Hivatalhoz történő áthelyezésével kapcsolatban az EU ügynökségek kettőzésének elkerülése érdekében. A Megfigyelőközpont folyó költségeinek összege az eredeti hatástanulmány alapján 3,3–5,5 millió EUR/év.
  A Hivatal alapítórendeletében szereplő pénzügyi és adminisztratív autonómia a pénzügyi keretben is megjelenik, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy a teljesítés paramétereit jelentős mértékben javíthassa eszközök alkalmazása révén egy igénybe vevő és változó felhasználói környezetben, valamint megfelelően javíthasson a pénzügyi gazdálkodásán. |
| --- | --- |

15.

A Hivatal készpénzkészlete 2010. december 31-én 67 millió EUR összegű, az ügyfelektől beérkezett előzetes kifizetést és a 2010-ről 2011-re áthozott előirányzatokat tartalmazta, így ez az összeg nem tekinthető a Hivatal többletének. (2009-ben ugyanez az összeg 72 millió EUR volt).

A költségvetési bizottság által elfogadott pénztárkezelési politika (a Számvevőszék ajánlásainak megfelelően) eredményeképpen a Hivatal a pénzforrásait központi bankokban, AAA-besorolású bankokban és más, nagyon magas értékelésű nemzetközi bankokban tartja. Ezenfelül éves beszámolókat kap a költségvetési bizottság.

Az év végi halmozott költségvetési többlet kapcsán a Hivatal 2005-ben és 2009-ben csökkentette díjait, amely (a költségvetési adatok alapján) 24 %-os, illetve 30 %-os arányban érintette negatívan a közösségi védjegyek díjaiból származó bevételeket ezekben az években.

A következőkben felsorolt tényezők jelentősen fogják csökkenteni a halmozott költségvetési többletet.

Először, a Hivatal igazgatótanácsa és költségvetési hatósága által 2011 májusában jóváhagyott, a szervezési kiválóságra és a nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiai terv megvalósításának a költsége 129 millió EUR A stratégiai tervben szereplő épületekre előirányzott 69 millió EUR befektetés, a 40 millió EUR összegű együttműködési alap, az információ-technológia és egyéb fontos koncepciók további egyszerűsítésére és modernizálására elkülönített 4 millió EUR hozzájárul a hivatkozott célok eléréséhez.

Másodsorban az Európai Bizottság által jelenleg előkészítés alatt lévő új jogszabályjavaslatok az EU védjegyrendeletének felülvizsgálatát célozzák, valamint tartalmazzák azt a politikai megállapodást is, amely szerint a megújítási díjak 50 %-át a nemzeti védjegyhivatalokhoz utalná az együttműködés részeként, javítva a védjegyek és a formatervezési minták terén lévő gyakorlatok és eszközök harmonizálását a felhasználók számára előnyös módon (lásd az EU védjegyrendszerének jövőbeni felülvizsgálatáról szóló 2010. május 25-i európai tanácsi végkövetkeztetést) és amely egyúttal egy kiegyensúlyozottabb költségvetést is eredeményez.

Harmadrészt, a Bizottság fontolóra vette a Hivatal pénzügyi helyzetét vizsgáló, kétévenkénti felülvizsgálati mechanizmus bevezetését.

Negyedrészt, a Hivatal kész az egész EU érdekeit képviselő uniós szellemi tulajdonhoz kapcsolódó ügynökséggé alakulni és a végfelhasználók érdekében létrehozni egy nemzeti hivatalokat összefogó európai hálózatot.

A fentiekkel összhangban a Bizottság és a Hivatal nemrégiben aláírt egy egyetértési nyilatkozatot, amely a Hivatalt számos olyan tevékenységgel bízza meg, amely a Hamisítás és Kalózkodás Európai Megfigyelőközpontjához kapcsolódik. A Bizottság jogszabályi javaslatot terjesztett be (COM (2011/288)) az EU Megfigyelőközpontnak a Hivatalhoz történő áthelyezésével kapcsolatban az EU ügynökségek kettőzésének elkerülése érdekében. A Megfigyelőközpont folyó költségeinek összege az eredeti hatástanulmány alapján 3,3–5,5 millió EUR/év.

A Hivatal alapítórendeletében szereplő pénzügyi és adminisztratív autonómia a pénzügyi keretben is megjelenik, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy a teljesítés paramétereit jelentős mértékben javíthassa eszközök alkalmazása révén egy igénybe vevő és változó felhasználói környezetben, valamint megfelelően javíthasson a pénzügyi gazdálkodásán.

| 16. | Csak részben igaz az az állítás, hogy a díjak csökkentése automatikusan a Hivatal többletének csökkentését is eredményezné. A tapasztalat azt mutatja, hogy a beérkező kérelmek száma jelentősen nőtt, amikor ezt az intézkedést meghozták. Valójában ugyanebben az időszakban a védjegybejelentések számbeli növekedése jelentős mértékben kompenzálta a díjcsökkentést a bevételek szempontjából.
  Továbbá a Hivatal igazgatási szervei által jóváhagyott stratégiai terv megvalósítása és a 15. sz. észrevétel alatt hivatkozott egyéb elemek fokozatosan kiegyensúlyozott költségvetést eredményez a Hivatalnál és a felhalmozott többlet jelentős részét fogja felhasználni kizárólag a szellemi tulajdon rendszeréhez kapcsolódó célokra.
  Végezetül, a Hivatal szeretné hangsúlyozni, hogy a Közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet világosan kiemeli a nemzeti, valamint a közösségi védjegy és formatervezési minták rendszerének egyidejű létezésének az alapelvét.
  A jogalkotó szándékának megtartása mellett a BPHH olyan stratégiai tervet valósít meg, amely konkrét lépéseket dolgoz ki a modell továbbfejlesztése érdekében a felhasználók és az ipar számára előnyös módon.
  A Hivatal véleménye szerint a díjcsökkentés erőltetése nem csak hogy nem fogja feltétlenül a többlet csökkenését eredményezni, hanem egyúttal kockára teszi a nemzeti hivatalok sorsát is. |
| --- | --- |

16.

Csak részben igaz az az állítás, hogy a díjak csökkentése automatikusan a Hivatal többletének csökkentését is eredményezné. A tapasztalat azt mutatja, hogy a beérkező kérelmek száma jelentősen nőtt, amikor ezt az intézkedést meghozták. Valójában ugyanebben az időszakban a védjegybejelentések számbeli növekedése jelentős mértékben kompenzálta a díjcsökkentést a bevételek szempontjából.

Továbbá a Hivatal igazgatási szervei által jóváhagyott stratégiai terv megvalósítása és a 15. sz. észrevétel alatt hivatkozott egyéb elemek fokozatosan kiegyensúlyozott költségvetést eredményez a Hivatalnál és a felhalmozott többlet jelentős részét fogja felhasználni kizárólag a szellemi tulajdon rendszeréhez kapcsolódó célokra.

Végezetül, a Hivatal szeretné hangsúlyozni, hogy a Közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet világosan kiemeli a nemzeti, valamint a közösségi védjegy és formatervezési minták rendszerének egyidejű létezésének az alapelvét.

A jogalkotó szándékának megtartása mellett a BPHH olyan stratégiai tervet valósít meg, amely konkrét lépéseket dolgoz ki a modell továbbfejlesztése érdekében a felhasználók és az ipar számára előnyös módon.

A Hivatal véleménye szerint a díjcsökkentés erőltetése nem csak hogy nem fogja feltétlenül a többlet csökkenését eredményezni, hanem egyúttal kockára teszi a nemzeti hivatalok sorsát is.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/173

---

JELENTÉS

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Intézet válaszaival együtt

2011/C 366/31

BEVEZETÉS

| 1. | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (a továbbiakban: az Intézet), melynek székhelye Vilniusban van, az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1922/2006/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Intézet feladata a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése (2). Az Intézet 2010-től rendelkezik teljes önállósággal. |
| --- | --- |

1.

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (a továbbiakban: az Intézet), melynek székhelye Vilniusban van, az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1922/2006/EK rendelete alapján hozták létre (1). Az Intézet feladata a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, valamint a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése (2). Az Intézet 2010-től rendelkezik teljes önállósággal.

| 2. | Az Intézet 2010-es költségvetése 6,5 millió EUR volt. Az év végén 29 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

Az Intézet 2010-es költségvetése 6,5 millió EUR volt. Az év végén 29 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Intézet éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt az Intézet éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Intézet pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő az Intézet pénzügyi szabályzatával összhangban a saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Intézet éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Intézet éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Intézet pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és az Intézet pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint az Intézet 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 6-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  A Melléklet az Intézet hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze. Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete, ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámoló bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették az Intézet pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. június 16-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. július 4-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.eige.europa.eu/.

11

---

MELLÉKLET

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (Vilnius)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke) | Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
  Az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét. |
| --- | --- |
| Az Intézet hatásköre


  (Az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete) | Célkitűzések

  A nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulás és ennek megerősítése, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi uniós politikában és az abból eredő nemzeti politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését.

  Feladatok







  — | a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, beleértve a kutatási eredményeket és legjobb gyakorlatokat, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke)

Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

Az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét.

Az Intézet hatásköre

(Az Európai Parlament és a Tanács 1922/2006/EK rendelete)

Célkitűzések

A nemek közötti egyenlőség előmozdításához való hozzájárulás és ennek megerősítése, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését valamennyi uniós politikában és az abból eredő nemzeti politikákban, a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet és az uniós polgárokban a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelését.

Feladatok

—

a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható információk gyűjtése, elemzése és terjesztése, beleértve a kutatási eredményeket és legjobb gyakorlatokat,

| — | az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése olyan kritériumok megállapításával, amelyek javítják az információk összhangját és az adatgyűjtéskor figyelembe veszik a nemek kérdését, |
| --- | --- |

—

az adatok európai szintű objektivitásának, összehasonlíthatóságának és megbízhatóságának javítására szolgáló módszerek kifejlesztése olyan kritériumok megállapításával, amelyek javítják az információk összhangját és az adatgyűjtéskor figyelembe veszik a nemek kérdését,

| — | a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének támogatása valamennyi uniós intézménynél és szervnél, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását segítő módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének támogatása valamennyi uniós intézménynél és szervnél,

| — | a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség európai helyzetére vonatkozó felmérések lefolytatása,

| — | a nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása, |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség európai hálózatának felállítása és koordinálása,

| — | szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése és a kutatók közötti információcsere, valamint a nemi dimenziónak a kutatásaikba való beépítése ösztönzése céljából, |
| --- | --- |

—

szakértők eseti jellegű üléseinek szervezése az Intézet kutatómunkájának segítése és a kutatók közötti információcsere, valamint a nemi dimenziónak a kutatásaikba való beépítése ösztönzése céljából,

| — | az uniós polgárok körében a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelése érdekében európai szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint az eredmények és következtetések bemutatása a Bizottságnak, |
| --- | --- |

—

az uniós polgárok körében a nemek közötti egyenlőség tudatosításának növelése érdekében európai szintű konferenciák, kampányok és ülések szervezése az érdekeltekkel, valamint az eredmények és következtetések bemutatása a Bizottságnak,

| — | az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő politikáknak és kezdeményezéseknek a bemutatása, |
| --- | --- |

—

az élet minden területén a nők és férfiak sztereotípiáktól mentes szerepére vonatkozó példákkal kapcsolatos információk terjesztése, azok eredményeinek, valamint az ilyen sikertörténeteket nyilvánosság elé táró és ezekre építő politikáknak és kezdeményezéseknek a bemutatása,

| — | együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel, valamint a nemzeti és európai szinten az egyenlőség elérésére aktívan törekvő kapcsolódó szervekkel, |
| --- | --- |

—

együttműködés és párbeszéd kialakítása nem kormányzati és esélyegyenlőségi szervezetekkel, egyetemekkel és szakértőkkel, kutatóintézetekkel, szociális partnerekkel, valamint a nemzeti és európai szinten az egyenlőség elérésére aktívan törekvő kapcsolódó szervekkel,

| — | a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása, |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs források létrehozása,

| — | a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára, és |
| --- | --- |

—

a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos információk hozzáférhetővé tétele köz- és magánszervezetek számára, és

| — | az uniós intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények részére információk szolgáltatása a csatlakozó és tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőséggel és a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatosan.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

Összetétel:

Az egyes érintett tagállamok javaslata alapján a Tanács által kinevezett 18 képviselő és egy, a Bizottság által kijelölt, a Bizottságot képviselő tag. A Tanács által kinevezett tagok 18 tagállamot képviselnek az elnökségek rotációs sorrendjében.

Feladatok:

Az Intézet éves munkaprogramjának, költségvetésének, éves jelentésének és belső szabályainak, valamint az igazgatótanács eljárási szabályzatának elfogadása.

2.   A szakértői fórum összetétele

A szakértői fórum a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott illetékes szervek tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőjéből, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott egyéb illetékes szervezetek Európai Parlament által kijelölt két képviselőjéből, valamint a Bizottság által kinevezett három képviselőből áll.

Feladatok:

A szakértői fórum támogatja az igazgatót az Intézet tevékenysége kiválóságának és függetlenségének biztosításában, biztosítja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információcserét és az ismeretgyűjtést, valamint biztosítja az Intézet és a tagállamok illetékes szervei közötti szoros együttműködést.

3.   Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján.

Feladatok:

Az Igazgató felelős az 1922/2006/EK rendeletben hivatkozott feladatok végrehajtásáért. Feladatai közé tartozik az Intézet éves és középtávú szakmai programjának előkészítése és végrehajtása; az igazgatótanács és a szakértői fórum üléseinek előkészítése; az éves jelentés elkészítése és közzététele; valamennyi személyzettel kapcsolatos ügy és az igazgatás napi ügyeinek intézése; valamint az Intézet teljesítményét céljai vonatkozásában eredményesen nyomon követő és értékelő eljárások végrehajtása.

4.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

5.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

Az Intézet rendelkezésére álló erőforrások 2010-ben

Végleges költségvetés

6,5 millió EUR, ebből uniós támogatás: 100 %.

Létszám 2010. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 25, ebből betöltött: 23,

- 6 egyéb alkalmazott (szerződéses alkalmazottak, kiküldött nemzeti szakértők).

A teljes létszám: 29 fő,

amely foglalkoztatási terület szerint a következőképpen oszlik meg:

| — | operatív feladatok: 18 |
| --- | --- |

—

operatív feladatok: 18

| — | adminisztratív feladatok: 8 |
| --- | --- |

—

adminisztratív feladatok: 8

| — | vegyes feladatok: 3 |
| --- | --- |

—

vegyes feladatok: 3

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

Az Intézet intézményi felépítése

Az igazgatási és pénzügyi függetlenség véglegesítése, valamint az Intézet teljes körű működéséhez szükséges feltételek létrehozása.

A 2010-es létszámterv megvalósítása.

Munkatársaknak szervezett képzések: 11

Ülések száma: 10

Kiemelt területek: a kutató- és szakpolitikai munka támogatása, a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítése, ismeretterjesztés és hálózati tevékenység

Elindított tanulmányok száma: 8

Az elnökséget adó országoknak adott tájékoztató anyagok száma: 2

Ülések száma: 3

Kutatási jelentések

Ülések száma: 2

Nem kutatáshoz kapcsolódó anyagok

A nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatos tájékoztatók: 3

Legfontosabb konferenciák és rendezvények

Egész Európára kiterjedő logó-tervezési verseny: 1

Belső Kommunikációs Stratégia szeminárium: 1

Szakértői ülések és munkacsoportok: 11

Együttműködés a tagállamokkal és az egyéb intézményekkel

Tagállamok: 2

Európai Bizottság: 2

Európai Parlament: 1

Eurostat: 1

Külső érdekelt felek: 12

Testvérügynökségek: 2

Ülések, munkacsoportok és kerekasztal-megbeszélések összesen: 12

Forrás: az Intézettől származó adatok.

---

AZ ÜGYNÖKSÉG VÁLASZA

| 1. | Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi. |
| --- | --- |

1.

Az Ügynökség a Számvevőszék jelentését tudomásul veszi.

---

| 15.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/179

---

JELENTÉS

az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt

2011/C 366/32

BEVEZETÉS

| 1. | A hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat (1) alapján hozták létre. A 2010. január 1-jétől érvénybe lépő határozat az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Europol-egyezmény) helyébe lép. A Hivatal célja a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatása és erősítése a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén (2). |
| --- | --- |

1.

A hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) a 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat (1) alapján hozták létre. A 2010. január 1-jétől érvénybe lépő határozat az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Europol-egyezmény) helyébe lép. A Hivatal célja a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatása és erősítése a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén (2).

| 2. | A Hivatal 2010-es költségvetése 92,8 millió EUR volt. A Hivatal az év végén 436 alkalmazottat foglalkoztatott. |
| --- | --- |

2.

A Hivatal 2010-es költségvetése 92,8 millió EUR volt. A Hivatal az év végén 436 alkalmazottat foglalkoztatott.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 3. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján a Számvevőszék ellenőrizte egyrészt a Hivatal éves beszámolóját (3), amely a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból
   (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből
   (5) áll, másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

| 4. | Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a megbízhatósági nyilatkozatnak az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése értelmében (6) az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.

Az igazgató felelőssége

| 5. | Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

5.

Az igazgató mint engedélyezésre jogosult tisztviselő, a Hivatal pénzügyi szabályzatával összhangban, saját felelősségére és a jóváhagyott előirányzatok összeghatárain belül végrehajtja a költségvetés bevételeit és kiadásait (7). Az igazgató feladata a szervezeti struktúra felállítása (8) és az, hogy kialakítsa az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényegi hibáktól mentes végleges beszámoló elkészítésére vonatkozó belső irányítási és kontrollrendszereket, illetve eljárásokat (9), valamint hogy biztosítsa a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Számvevőszék felelőssége

| 6. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzése alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen a Hivatal éves beszámolójának megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 7. | A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék az IFAC és az ISSAI (10) nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék megfeleljen bizonyos etikai követelményeknek és az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a beszámoló mentes a lényegi hibáktól, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

8.

A számvevőszéki ellenőrzés magában foglalja olyan eljárások elvégzését, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A számvevőszéki ellenőrök megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaznak, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényegi hibák, illetve jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók a beszámolóban. A kockázat ilyen felmérésekor a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében figyelembe vesszük a szervezetnek a beszámoló elkészítése és bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-rendszereit. A számvevőszéki ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetés által készített számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed a beszámoló általános bemutatásának értékelésére is.

| 9. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább kifejtett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal éves beszámolója (11) minden lényegi szempontból híven és a Hivatal pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2010. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a Hivatal 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

| 13. | A 2010. évi költségvetés 25 %-át, 22,6 millió EUR-t áthoztak 2011-re. Az áthozott előirányzatok a II. cím – Igazgatási kiadások 49 %-át és a III. cím – Operatív kiadások 59 %-át tették ki. Az áthozatoknak ez a magas szintje és ezzel párhuzamosan a kiadások passzív időbeli elhatárolásának alacsony összege (2,9 millió EUR) túlzott és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének. |
| --- | --- |

13.

A 2010. évi költségvetés 25 %-át, 22,6 millió EUR-t áthoztak 2011-re. Az áthozott előirányzatok a II. cím – Igazgatási kiadások 49 %-át és a III. cím – Operatív kiadások 59 %-át tették ki. Az áthozatoknak ez a magas szintje és ezzel párhuzamosan a kiadások passzív időbeli elhatárolásának alacsony összege (2,9 millió EUR) túlzott és ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. szeptember 20-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

1

(2)  A Melléklet a Hivatal hatáskörét és tevékenységeit foglalja össze.Ezeket tájékoztatás céljából mutatjuk be.

2

Melléklet

(3)  A beszámoló kiegészül az év során folytatott költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel, amely bemutatja többek között az előirányzatok teljesítésének alakulását és összefoglalót ad a különböző költségvetési tételek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.

3

(4)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a tőkeváltozásokat feltüntető kimutatás, valamint a pénzügyi kimutatások melléklete; ez utóbbi a számviteli politika meghatározó alapelveinek bemutatását és egyéb magyarázatokat tartalmaz.

4

(5)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés a költségvetési eredménykimutatást és annak mellékletét tartalmazza.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 33. cikke (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

7

(8)  A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 38. cikke.

8

(9)  A beszámolók bemutatására vonatkozó, illetve az Ügynökségek által alkalmazandó számviteli szabályokat a legutóbb a 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet VII. címének 1. fejezete tartalmazza. Ezeket a szabályokat beépítették a Hivatal pénzügyi szabályzatába.

9

(10)  Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) és a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (ISSAI).

10

(11)  A végleges éves beszámolót 2011. szeptember 8-án állították össze, majd az a Számvevőszékhez 2011. szeptember 12-én érkezett be. A végleges éves beszámoló megtalálható a következő honlapokon: http://eca.europa.eu vagy http://www.europol.europa.eu.

11

---

MELLÉKLET

Európai Rendőrségi Hivatal (Hága)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (Az EUMSZ 87., 88. és 89. cikke) | Célkitűzés

  A Hivatal célja a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatása és erősítése a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén. |
| --- | --- |
| A Hivatal hatásköre


  (Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat (1) | Hatáskör

  A Hivatal hatásköre a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményeknek két vagy több tagállamot érintő egyéb formáira terjed ki, azokban az esetekben, amelyekben a bűncselekmények kiterjedése, jelentősége és következményei a tagállamok közös fellépését teszik szükségessé.

  Fő feladatok







  — | az információk és bűnüldözési operatív információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(Az EUMSZ 87., 88. és 89. cikke)

Célkitűzés

A Hivatal célja a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatása és erősítése a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén.

A Hivatal hatásköre

(Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat (1)

Hatáskör

A Hivatal hatásköre a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményeknek két vagy több tagállamot érintő egyéb formáira terjed ki, azokban az esetekben, amelyekben a bűncselekmények kiterjedése, jelentősége és következményei a tagállamok közös fellépését teszik szükségessé.

Fő feladatok

—

az információk és bűnüldözési operatív információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje,

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak haladéktalan értesítése az őket érintő információkról és a bűncselekmények között feltárt bármilyen összefüggésről, a nemzeti egységek útján, |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak haladéktalan értesítése az őket érintő információkról és a bűncselekmények között feltárt bármilyen összefüggésről, a nemzeti egységek útján,

| — | a tagállamokban folyó nyomozás segítése, különösen minden jelentőséggel bíró információ a nemzeti egységeknek történő továbbításával, |
| --- | --- |

—

a tagállamokban folyó nyomozás segítése, különösen minden jelentőséggel bíró információ a nemzeti egységeknek történő továbbításával,

| — | meghatározott esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságainak felkérése nyomozások kezdeményezésére, lefolytatására vagy koordinálására, valamint javaslattétel közös nyomozócsoportok létrehozására, |
| --- | --- |

—

meghatározott esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságainak felkérése nyomozások kezdeményezésére, lefolytatására vagy koordinálására, valamint javaslattétel közös nyomozócsoportok létrehozására,

| — | bűnüldözési operatív információk és elemzési támogatás nyújtása a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

bűnüldözési operatív információk és elemzési támogatás nyújtása a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban,

| — | fenyegetésértékelések, stratégiai elemzések és a célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentések készítése, beleértve a szervezett bűnözés általi fenyegetés értékelését. |
| --- | --- |

—

fenyegetésértékelések, stratégiai elemzések és a célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentések készítése, beleértve a szervezett bűnözés általi fenyegetés értékelését.

Egyéb feladatok

| — | a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítése és nyomozási tanácsadás, |
| --- | --- |

—

a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítése és nyomozási tanácsadás,

| — | stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információk szolgáltatása az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése és elősegítése céljából, valamint e tevékenységek támogatása. |
| --- | --- |

—

stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információk szolgáltatása az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése és elősegítése céljából, valamint e tevékenységek támogatása.

Ezenkívül a Hivatal segítségnyújtással, tanácsadással és kutatással is támogatja a tagállamokat a következő területeken

| — | az illetékes hatóságok tagjainak képzése, adott esetben az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL) együttműködve, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok tagjainak képzése, adott esetben az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL) együttműködve,

| — | az illetékes hatóságok munkájának szervezése és felszerelése a tagállamok közötti technikai segítségnyújtás előmozdításával, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok munkájának szervezése és felszerelése a tagállamok közötti technikai segítségnyújtás előmozdításával,

| — | bűnmegelőzési módszerek, |
| --- | --- |

—

bűnmegelőzési módszerek,

| — | technikai és bűnügyi tudományos módszerek és elemzés, valamint nyomozati eljárások. |
| --- | --- |

—

technikai és bűnügyi tudományos módszerek és elemzés, valamint nyomozati eljárások.

A Hivatal ezenkívül az euróhamisítás elleni küzdelem központi hivatalaként jár el a 2005. július 12-i 2005/511/IB tanácsi határozatnak megfelelően, mely az euro pénzhamisítás elleni védelméről szól és a Hivatalt az euróhamisítás elleni küzdelem központi hivatalává jelöli ki. A Hivatal elősegítheti továbbá a tagállamok illetékes hatóságai által, vagy a közös nyomozócsoportok keretében az euróhamisítás elleni küzdelem érdekében végrehajtott intézkedések koordinálását, adott esetben uniós hivatalokkal vagy harmadik országbeli szervekkel együttműködve. Kérésre a Hivatal pénzügyileg is támogathatja az euróhamisítás elleni küzdelemben folytatott nyomozásokat.

Irányítás

1.   Igazgatótanács

A tagállamok, valamint a Bizottság képviseletében egy-egy tag (és egy-egy póttag).

2.   Igazgató

| — | az igazgatótanács által összeállított három jelöltet tartalmazó listáról a Tanács választja ki minősített többséggel négyéves időszakra (amely további legfeljebb négy évre meghosszabbítható), |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács által összeállított három jelöltet tartalmazó listáról a Tanács választja ki minősített többséggel négyéves időszakra (amely további legfeljebb négy évre meghosszabbítható),

| — | az igazgató munkáját három igazgatóhelyettes segíti, akiket szintén egyszer meghosszabbítható négyéves időszakra jelölnek ki, |
| --- | --- |

—

az igazgató munkáját három igazgatóhelyettes segíti, akiket szintén egyszer meghosszabbítható négyéves időszakra jelölnek ki,

| — | a Hivatalt az igazgató vezeti, aki feladatai ellátását tekintve az igazgatótanácsnak felel. |
| --- | --- |

—

a Hivatalt az igazgató vezeti, aki feladatai ellátását tekintve az igazgatótanácsnak felel.

3.   Külső ellenőrzés

| — | Európai Számvevőszék, |
| --- | --- |

—

Európai Számvevőszék,

| — | a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata,

| — | közös felügyeleti szerv (Joint Supervisory Body, JSB), |
| --- | --- |

—

közös felügyeleti szerv (Joint Supervisory Body, JSB),

| — | továbbá: az Europol tanácsi határozat alapján létrehozott belső ellenőrzési részleg (Internal Audit Function, IAF) és adatvédelmi tisztviselő (Data Protection Officer, DPO) – amelyek működésüket tekintve függetlenek, de a közvetlen szervezeti struktúrához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

—

továbbá: az Europol tanácsi határozat alapján létrehozott belső ellenőrzési részleg (Internal Audit Function, IAF) és adatvédelmi tisztviselő (Data Protection Officer, DPO) – amelyek működésüket tekintve függetlenek, de a közvetlen szervezeti struktúrához kapcsolódnak.

4.   A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Hivatal rendelkezésére bocsátott erőforrások 2010-ben

Költségvetés (2010)

92,8 millió EUR

Létszám

A létszámterv alapján rendelkezésre bocsátott álláshelyek száma: 453 (ideiglenes alkalmazott), 25 kiküldött nemzeti képviselő és 78 szerződéses alkalmazott (ebből 6 helyi alkalmazott).

Termékek és szolgáltatások 2010-ben

Általános elégedettség

A 2010-ben, 584 felhasználó, azaz vizsgálatvégző körében végzett független Europol felhasználói felmérés eredményei a felmérés 2002-es bevezetése óta a legmagasabb tagállami elégedettségi szintet mutatták.

1.   Stratégiai termékek és szolgáltatások (Stratégiai elemzési részleg)

| — | hat fenyegetésértékelés véglegesítése (Az euró észtországi bevezetése, Helyzetjelentés az emberkereskedelemről, Balti-tengeri fenyegetésértékelés, iOCTA (2), LAC-OCTA (3) és a COSI-nak készített fenyegetésértékelés (4), |
| --- | --- |

—

hat fenyegetésértékelés véglegesítése (Az euró észtországi bevezetése, Helyzetjelentés az emberkereskedelemről, Balti-tengeri fenyegetésértékelés, iOCTA (2), LAC-OCTA (3) és a COSI-nak készített fenyegetésértékelés (4),

| — | a stratégiai termékek célzottságának és időszerűségének javítása érdekében a szervezett bűnözés vizsgálatának (OC-Scan) elindítása: a szervezett bűnözéssel kapcsolatos új és kialakulóban lévő fenyegetésekre és trendekre összpontosító fenyegetésértékelések. Hét jelentés rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- |

—

a stratégiai termékek célzottságának és időszerűségének javítása érdekében a szervezett bűnözés vizsgálatának (OC-Scan) elindítása: a szervezett bűnözéssel kapcsolatos új és kialakulóban lévő fenyegetésekre és trendekre összpontosító fenyegetésértékelések. Hét jelentés rendelkezésre bocsátása,

| — | a Hivatal stratégiai termékeinek 100 %-a (kivéve a terrorizmus és a fegyverek elterjedése elleni küzdelmet) megfelel az EU OCTA (5) megállapításainak, |
| --- | --- |

—

a Hivatal stratégiai termékeinek 100 %-a (kivéve a terrorizmus és a fegyverek elterjedése elleni küzdelmet) megfelel az EU OCTA (5) megállapításainak,

| — | a Hivatal támogatta az új uniós szakpolitikai ciklus létrehozását, illetve részt vett abban. |
| --- | --- |

—

a Hivatal támogatta az új uniós szakpolitikai ciklus létrehozását, illetve részt vett abban.

2.   Operatív termékek és szolgáltatások

2.1.   A Hivatal mint a bűnüldözési műveletek támogató központja

(Elemzési munkadokumentumok, operatív elemzési jelentések és egyéb beszámolók, helyszíni és központi operatív támogatás, közös nyomozócsoportok)

| — | a Hivatal támogatta az uniós tagállamok illetékes hatóságait 11 738 határokon átnyúló eset kapcsán (2009-hez viszonyítva 12 %-os növekedés), |
| --- | --- |

—

a Hivatal támogatta az uniós tagállamok illetékes hatóságait 11 738 határokon átnyúló eset kapcsán (2009-hez viszonyítva 12 %-os növekedés),

| — | mélyelemzési és operatív támogatás nyújtása több mint 150 jelentős, határokon átnyúló nyomozáshoz, amelyek közül néhány egy vagy két évig tartott, legtöbbjük pedig jelenleg is tart, |
| --- | --- |

—

mélyelemzési és operatív támogatás nyújtása több mint 150 jelentős, határokon átnyúló nyomozáshoz, amelyek közül néhány egy vagy két évig tartott, legtöbbjük pedig jelenleg is tart,

| — | a Hivatal által támogatott műveletek 35 %-a a kábítószerekre vonatkozott, azonban a Hivatal legnagyobb operatív hatását az euróhamisítás elleni küzdelem terén fejtette ki, |
| --- | --- |

—

a Hivatal által támogatott műveletek 35 %-a a kábítószerekre vonatkozott, azonban a Hivatal legnagyobb operatív hatását az euróhamisítás elleni küzdelem terén fejtette ki,

| — | a Hivatal Unió-szerte részt vett a legfőbb euróhamisítás elleni nyomozásokban. A Hivatal 2010-ben 838 bankkártya-csalási és euróhamisítási ügy felderítésében játszott aktív támogató szerepet, amelynek eredményeképpen felszámolták a hamis eurókat előállító öt fő nyomdát. A Hivatal által pénzügyileg támogatott euróhamisítási nyomozások (35) eredményeképpen többek között lefoglaltak több mint 6 millió EUR-nyi hamis bankjegyet/érmét, 70 főt letartóztattak és három nyomdát bezártak, |
| --- | --- |

—

a Hivatal Unió-szerte részt vett a legfőbb euróhamisítás elleni nyomozásokban. A Hivatal 2010-ben 838 bankkártya-csalási és euróhamisítási ügy felderítésében játszott aktív támogató szerepet, amelynek eredményeképpen felszámolták a hamis eurókat előállító öt fő nyomdát. A Hivatal által pénzügyileg támogatott euróhamisítási nyomozások (35) eredményeképpen többek között lefoglaltak több mint 6 millió EUR-nyi hamis bankjegyet/érmét, 70 főt letartóztattak és három nyomdát bezártak,

| — | belső eljárások a nap 24 órájában, a hét minden napján nyújtott operatív támogatással kapcsolatban tervezett keresztellenőrzési részlegek létrehozására, |
| --- | --- |

—

belső eljárások a nap 24 órájában, a hét minden napján nyújtott operatív támogatással kapcsolatban tervezett keresztellenőrzési részlegek létrehozására,

| — | strukturális és megbízható operatív eredmény-adatbázis kifejlesztése. Ez lehetővé teszi a Hivatal által támogatott műveletekkel kapcsolatos információk központosítását és az automatikus beszámolást, |
| --- | --- |

—

strukturális és megbízható operatív eredmény-adatbázis kifejlesztése. Ez lehetővé teszi a Hivatal által támogatott műveletekkel kapcsolatos információk központosítását és az automatikus beszámolást,

| — | a Hivatal 2010 végéig 57 eseményről számolt be, amelyek keretében tájékoztatást adott a Hivatal közös nyomozócsoportok számára nyújtott támogatásáról, |
| --- | --- |

—

a Hivatal 2010 végéig 57 eseményről számolt be, amelyek keretében tájékoztatást adott a Hivatal közös nyomozócsoportok számára nyújtott támogatásáról,

| — | a regionális modell végrehajtásának tervét 2010. szeptember 30-ig véglegesítettük, ez számos egymással összefüggő elemből áll: regionális támogató tisztviselők (Regional Support Officers, RSO), központi elemzési munkadokumentumok, információáramlás, dokumentumkezelés, együttműködés a vonatkozó munkacsoportokkal stb., |
| --- | --- |

—

a regionális modell végrehajtásának tervét 2010. szeptember 30-ig véglegesítettük, ez számos egymással összefüggő elemből áll: regionális támogató tisztviselők (Regional Support Officers, RSO), központi elemzési munkadokumentumok, információáramlás, dokumentumkezelés, együttműködés a vonatkozó munkacsoportokkal stb.,

| — | a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programra (Terrorist Finance Tracking Programme, TFTP) vonatkozó megállapodás végrehajtásához szükséges képességek kialakítása, a céldátumon belül (egy erre a célra létrehozott csoport felállításával), |
| --- | --- |

—

a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programra (Terrorist Finance Tracking Programme, TFTP) vonatkozó megállapodás végrehajtásához szükséges képességek kialakítása, a céldátumon belül (egy erre a célra létrehozott csoport felállításával),

| — | PPP-terv (Outreach Programme) kidolgozása 2010. december 31-ig, |
| --- | --- |

—

PPP-terv (Outreach Programme) kidolgozása 2010. december 31-ig,

| — | 2010 végén az Interpollal közös operatív terv (6) az előkészítés végleges szakaszában volt, |
| --- | --- |

—

2010 végén az Interpollal közös operatív terv (6) az előkészítés végleges szakaszában volt,

| — | a belső biztonságról szóló közös ügynökségi jelentés benyújtása a bel- és igazságügyi együttműködési ügynökségek vezetőinek, |
| --- | --- |

—

a belső biztonságról szóló közös ügynökségi jelentés benyújtása a bel- és igazságügyi együttműködési ügynökségek vezetőinek,

| — | a bel- és igazságügyi együttműködési ügynökségek vezetőinek együttműködése a Hivatal elnöklése alatt zajlott. |
| --- | --- |

—

a bel- és igazságügyi együttműködési ügynökségek vezetőinek együttműködése a Hivatal elnöklése alatt zajlott.

2.2.   A Hivatal mint a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információk központja

(Információmenedzsment-részlegek, Biztonságos információcsere-hálózati alkalmazás (SIENA), Europol Információs Rendszer (EIS), Kapcsolattartó Irodák Hálózata)

| — | az Europol Információs Rendszer EIS 1.6-os verzióját 2010. január 31-ig bevezették, |
| --- | --- |

—

az Europol Információs Rendszer EIS 1.6-os verzióját 2010. január 31-ig bevezették,

| — | a SIENA (7) 2.0-ás verzióját 2010. október 22-én vezették be, |
| --- | --- |

—

a SIENA (7) 2.0-ás verzióját 2010. október 22-én vezették be,

| — | 8 tagállam nemzeti vagyonvisszaszerzési hivatala 2010. október 31-ig rákapcsolódott a SIENA-ra. A projekt 2011-ben is folytatódik, |
| --- | --- |

—

8 tagállam nemzeti vagyonvisszaszerzési hivatala 2010. október 31-ig rákapcsolódott a SIENA-ra. A projekt 2011-ben is folytatódik,

| — | 2010 folyamán tovább fejlődött az interoperabilitásra és az adatok keresztegyeztetésére vonatkozó üzleti folyamatok kidolgozása, |
| --- | --- |

—

2010 folyamán tovább fejlődött az interoperabilitásra és az adatok keresztegyeztetésére vonatkozó üzleti folyamatok kidolgozása,

| — | a Hivatal kapcsolattartó tisztviselői élő kapcsolatot biztosítanak az Europol hágai központja és a 27 tagállami fővárosban található Europol nemzeti egységek között. 129 kapcsolattartó tisztviselő egyedi hálózatáról van szó, akik fontos szerepet töltenek be a mindennapos bűnüldözési tevékenységben azáltal, hogy megkönnyítik az információcserét és támogatást nyújtanak a folyamatban lévő nyomozásokhoz, valamint összehangolják azokat. A Hivatalhoz tartozik 10 EU-n kívüli ország, illetve szervezet kapcsolattartó tisztviselője is, akik együttműködési megállapodások alapján végeznek a Hivatallal közös tevékenységeket. Az ún. Kapcsolattartó Irodák Hálózatának működését a Hivatal biztonságos kommunikációs csatornái is segítik. A Hivatal továbbá két kapcsolattartó tisztviselőt küldött Washingtonba (USA) és egyet az Interpol lyoni (Franciaország) központjába is. |
| --- | --- |

—

a Hivatal kapcsolattartó tisztviselői élő kapcsolatot biztosítanak az Europol hágai központja és a 27 tagállami fővárosban található Europol nemzeti egységek között. 129 kapcsolattartó tisztviselő egyedi hálózatáról van szó, akik fontos szerepet töltenek be a mindennapos bűnüldözési tevékenységben azáltal, hogy megkönnyítik az információcserét és támogatást nyújtanak a folyamatban lévő nyomozásokhoz, valamint összehangolják azokat. A Hivatalhoz tartozik 10 EU-n kívüli ország, illetve szervezet kapcsolattartó tisztviselője is, akik együttműködési megállapodások alapján végeznek a Hivatallal közös tevékenységeket. Az ún. Kapcsolattartó Irodák Hálózatának működését a Hivatal biztonságos kommunikációs csatornái is segítik. A Hivatal továbbá két kapcsolattartó tisztviselőt küldött Washingtonba (USA) és egyet az Interpol lyoni (Franciaország) központjába is.

2.3.   Szakértelem, ismeretek és képzés

(Europol szakértői fórum (Europol Platform for Experts, EPE), adatcsere platformok és adattárolási megoldások, szakismerethez kapcsolódó termékek és szolgáltatások, képzések, konferenciák és az ismeretek széles körben való elterjesztését célzó rendezvények)

| — | a Hivatal aktív szerepet vállalt az EU bűnmegelőzési hálózatában (EU Crime Prevention Network, EUCPN). Az EUCPN-től függetlenül, a COSI szervezett bűnözéssel foglalkozó részlegének tagjaként a Hivatal elősegítette a szervezett bűnözés kezelésével kapcsolatos alternatív megoldások használatát, |
| --- | --- |

—

a Hivatal aktív szerepet vállalt az EU bűnmegelőzési hálózatában (EU Crime Prevention Network, EUCPN). Az EUCPN-től függetlenül, a COSI szervezett bűnözéssel foglalkozó részlegének tagjaként a Hivatal elősegítette a szervezett bűnözés kezelésével kapcsolatos alternatív megoldások használatát,

| — | kidolgozásra és megvalósításra került az Europol szakértői fórumának (EPE) általános koncepciója. Négy platform létrehozására került sor, |
| --- | --- |

—

kidolgozásra és megvalósításra került az Europol szakértői fórumának (EPE) általános koncepciója. Négy platform létrehozására került sor,

| — | az európai bombaadatbázist tartalmazó rendszer 2010 októberében kezdte meg működését, |
| --- | --- |

—

az európai bombaadatbázist tartalmazó rendszer 2010 októberében kezdte meg működését,

| — | a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó európai képzési és oktatási csoport (European Cybercrime Training Education Group, ECTEG) részére három további hitelesített, a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó oktatási modul került megtervezésre, leszállításra és |
| --- | --- |

—

a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó európai képzési és oktatási csoport (European Cybercrime Training Education Group, ECTEG) részére három további hitelesített, a számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó oktatási modul került megtervezésre, leszállításra és

| — | az online tanulás lehetőségeinek (e-learning) az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL) együttműködve megvalósított értékelése jól haladt; az első CEPOL online tanfolyam tárgya a Hivatal volt. A Hivatalt érintő, jelenleg kidolgozás alatt álló egyéb online tanfolyamok: Számítástechnikai bűnözés és a Schengeni Egyezmény. |
| --- | --- |

—

az online tanulás lehetőségeinek (e-learning) az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL) együttműködve megvalósított értékelése jól haladt; az első CEPOL online tanfolyam tárgya a Hivatal volt. A Hivatalt érintő, jelenleg kidolgozás alatt álló egyéb online tanfolyamok: Számítástechnikai bűnözés és a Schengeni Egyezmény.

2.4.   Külső kapcsolatok

(Kapcsolatok az együttműködő partnerekkel)

| — | A Hivatal számos uniós partnerrel, valamint harmadik országokkal és szervezetekkel működik együtt. Az információk cseréje ezekkel a partnerekkel együttműködési megállapodások alapján történik. A harmadik felekkel megvalósított együttműködés jellegét kétféle megállapodás határozza meg. A stratégiai megállapodások lehetővé teszik a két szerződő fél számára, hogy személyes adatok kivételével bármely információt kicseréljenek egymással, míg az operatív megállapodások a személyes adatok cseréjét is megengedik. |
| --- | --- |

—

A Hivatal számos uniós partnerrel, valamint harmadik országokkal és szervezetekkel működik együtt. Az információk cseréje ezekkel a partnerekkel együttműködési megállapodások alapján történik. A harmadik felekkel megvalósított együttműködés jellegét kétféle megállapodás határozza meg. A stratégiai megállapodások lehetővé teszik a két szerződő fél számára, hogy személyes adatok kivételével bármely információt kicseréljenek egymással, míg az operatív megállapodások a személyes adatok cseréjét is megengedik.

| — | A Hivatal jelenleg 17 unión kívüli országgal, 9 uniós szervvel és ügynökséggel, valamint 3 egyéb nemzetközi szervezettel működik együtt. Ez utóbbiak közé tartozik az Interpol, amely a Hivatal operatív tevékenységének számos vonatkozásában érintett. |
| --- | --- |

—

A Hivatal jelenleg 17 unión kívüli országgal, 9 uniós szervvel és ügynökséggel, valamint 3 egyéb nemzetközi szervezettel működik együtt. Ez utóbbiak közé tartozik az Interpol, amely a Hivatal operatív tevékenységének számos vonatkozásában érintett.

Az Unió tagállamaiban működő Europol nemzeti egységek vezetői, valamint az együttműködő partnerek (mint például az Eurojust és az Interpol) és a Bizottság megfigyelői rendszeres időközönként üléseznek. Ezeknek a megbeszéléseknek a célja, hogy operatív ügyekben segítséget nyújtsanak a Hivatalnak és támogassák a Hivatal részvételével létrehozandó közös nyomozócsoportok felállítását.

Forrás: a Hivataltól származó adatok.

---

(1)  Ez a határozat az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Europol-egyezmény) rendelkezéseinek helyébe lép.

(2)  Internet facilitated Organised Crime Threat Assessment (Az internetalapú szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés).

(3)  Latin America and Caribbean Organised Crime Threat Assessment (A latin-amerikai és karib-tengeri szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés).

(4)  Standing Committee on Operational Cooperation on Internal Security (Belső Biztonsági Operatív Együttműködés Állandó Bizottsága).

(5)  Szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetettségértékelés.

(6)  International Criminal Police Organization (ICPO) Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol)

(7)  Secure Information Exchange Network Application - Biztonságos hálózati információcsere alkalmazás

---

AZ EUROPOL VÁLASZAI

| 13. | Az Europol elfogadja az alapelvet, azonban egyben rámutat arra is, hogy az áthozatok jelentős része ahhoz az egyedi körülményhez kapcsolódik, hogy az ügynökség 2011-ben költözött az új székhelyére, mivel az épületet 2010-ben késve adták át. Az áthozatok (22,6 millió EUR) részletes lebontása:






  — | 11,3 millió EUR kiadás az új Europol székhelyhez kapcsolódóan, |
| --- | --- | --- |

13.

Az Europol elfogadja az alapelvet, azonban egyben rámutat arra is, hogy az áthozatok jelentős része ahhoz az egyedi körülményhez kapcsolódik, hogy az ügynökség 2011-ben költözött az új székhelyére, mivel az épületet 2010-ben késve adták át. Az áthozatok (22,6 millió EUR) részletes lebontása:

—

11,3 millió EUR kiadás az új Europol székhelyhez kapcsolódóan,

| — | 1,8 millió EUR a 26. fejezethez kapcsolódóan (Europol tanácsi határozat 58.4. cikke – ECD: kötelezettségek az Europol előző jogszabályi kereteiből fakadóan), |
| --- | --- |

—

1,8 millió EUR a 26. fejezethez kapcsolódóan (Europol tanácsi határozat 58.4. cikke – ECD: kötelezettségek az Europol előző jogszabályi kereteiből fakadóan),

| — | 9,5 millió EUR egyéb kiadásokra. |
| --- | --- |

—

9,5 millió EUR egyéb kiadásokra.

Az új Europol székhelyhez, valamint az ECD 58.4 cikkéhez kapcsolódó kiadásokat leszámítva az áthozatok aránya 10,24 % volt a költségvetési bevételekhez képest.

Az Europol intézkedéseket fog hozni az Európai Számvevőszék észrevételéhez kapcsolódóan.

---